I918. No. 3: PSYKIATRISKE BEMÆRKN. OM SPROGETS OPRINDELSE. T 
udover dens normale tonus kalder vi krampe; — dens afspænding udover 
den normale tonus — lammelse. 
Kramperne er af to forskjellige typer, de kloniske og de toniske. 
Til den forstnævnte type henferer vi de kramper, som inden brokdele af 
et sekund naar sin maximale spænding for derpaa inden faa sekunder at 
afspændes, saaledes at der indtræder hurtigt paa hverandre felgende ryk- 
ninger. Til den sidstnævnte type regner vi de kramper, som karakteri- 
serer sig derved, at den forstærkede spænding varer lengere og afspæn- 
dingen forleber langsommere, saaledes at der ikke indtræder rykninger. 
Blandt kramperne har en enkelt gruppe — de saakaldte intentions- 
kramper — adskillig interesse for vort emne. Disse har faaet sit navn deraf, 
at de kun indtrader, naar vedkommende individ staar i begreb med at 
foretage en bestemt bevægelse. Man vil f. ex. til at skrive, og der ind- 
træder kramper i de muskler, som da maa sættes i bevægelse. I disse kram- 
per deltager som oftest ikke blot en enkelt muskel, men hele den gruppe, 
som associeres i den koordinerede bevægelse, eller som i det hele taget 
er indstillet paa at arbeide sammen, f. ex. extremiteternes extensorer eller 
flexorer eller de muskler, som styrer aandedrætsbevægelsen. 
Den motoriske reaktion kan indtræde saavel i tverstribede som i 
glatte muskler; og af særlig interesse for os er de toniske kramper med 
paafelgende lammelse, som indtræder i karvæggenes muskulatur og derved 
fremkalder forandring i karrenes kaliber — de saakaldte vasomotoriske 
kramper og lammelser. 
En irritation af en bestemt sensitiv nerve fremkalder normal bevæ- 
gelse i den muskel, der innerveres af den motoriske nerve, som korrespon- 
derer med den sensitive. Sanseorganerne forholder sig i denne henseende 
paa samme maade som de øvrige sensitive nervers endeapparater. Irri- 
tation af et af disse fremkalder ved reflex en krampe i en bestemt muskel- 
gruppe. Indvirker saaledes et surt stof paa vedkommende parti af tungen, 
kan der fremkaldes krampe i visse mimiske muskler. Omvendt kan ogsaa 
en krampe fremkalde en irritation af det sensitive og sensorielle nerve- 
system; den kan f. ex. fornemmes som smerte, og den kan, som senere 
skal omtales, fremkalde en bestemt affekt. 
Forevrigt er reflexen en samvirken af motoriske og sensitive funk- 
tioner, som udløses i og med hinanden, og det kan derfor være umuligt 
at afgjere sporgsmaalet om, hvorvidt reflexen oprindelig er fremkaldt ved 
en irritation af en sensitiv eller af en motorisk nervebane. 
Er dyret bevidst og dets sanseapparat draget ind i reflexen, kan denne 
fornemmes og betones.  Refleksvirkningen kan altsaa være indifferent 
eller lyst- eller ulystbetonet. Kramperykningen kan saaledes vere led. 
