22 PAUL WINGE. M.-N. KI. 
det enkelte billedes betydenhed for den hele erindringsskat; og vi kan 
heller ikke efter behag rydde erindringsbilleder ud af vort sind som gam- 
melt skrab af et pulterkammer. Det kan lykkes os at trykke det pinlige 
minde ned i underbevidstheden; men der bliver det liggende halv- 
bevidst som et truende fremmedlegeme. Selv om det pinlige minde under 
dagens travelhed og optagethed af interesser og arbeide ikke ekforeres, 
bliver det ikke dermed udslettet, men traeder i nattens stilhed frem i vore 
dremme. — Mod dette psykiske fremmedlegeme reagerer hele den evrige 
personlighed, klart bevidst og halvbevidst, i vaagen tilstand som i dremme. 
Kort, der underholdes i sindet en varig konflikt, en kronisk affekt af de- 
pressiv natur. 
Sædvanligvis er de pinlige erindringer meget sammensatte komplexer 
f. eks. skuffede enskemaal, krænkelser af vor selvfelelse, der maaske har 
bragt os til at handle overilet eller endog ligefrem uhaederligt. Selv- 
bebreidelsen kan vistnok vaere overvunden af selvforsvaret, enskemaalet maaske 
forringet, til det er blevet det modsatte af attraaværdigt. Rognebærrene er 
blevne sure. Men trods alt er det ikke lykkedes helt at beseire mindet og 
forsone sig med det; sindet er ikke frigjort, mindet ligger der og piner. 
Ofte kan konflikten leses og sindet befries, enten derved at man ud- 
ferer en handling af mere eller mindre voldsom karakter, eller derved at 
man faar talt helt ud, sagt den fulde sandhed og modtaget fornuftgrunde, 
altsaa naar man har faaet mindet frem i bevidsthedens fulde dagslys og 
saaledes kunnet underkaste det en rolig bedømmelse; eller som IBsen har 
udtrykt det 1 »Fruen fra havet«, naar man er kommen derhen, at man kan 
træffe et valg i frihed. Men muligheden herfor er jo betinget af mange 
omstændigheder, ferst og fremst af vedkommendes karakteranlæg og der- 
næst af de omgivelser, hvorunder han er stillet. 
For saadanne pinlige komplexer spiller ofte et enkelt eller nogle faa 
sanseindtryk en meget stor rolle, idet de ligesom forankrer mindet, og saa- 
snart et lignende sanseindtryk rammer sindet, ekforeres det samlede pin- 
lige komplex. Disse sanseindtryk kan vistnok vare f. ex. smags- eller 
lugteindtryk, men i de fleste tilfælde er de utvilsomt hersels- eller syns- 
indtryk. 
Navnet paa det sted, hvor den pinlige begivenhed foregik, eller blot 
et lignende navn eller endog bare et ord, som faldt under begivenheden 
kan, naar det paany naevnes, ekforere det pinlige minde; og synet af et 
lignende sted eller en lignende situation kan have samme virkning. Vi 
seger derfor at beskytte os mod at here et saadant ord eller se en saadan 
situation, et forhold der stetter opkomsten af tabuidéer. 
