24 PAUL WINGE. M.-N. KI. 
Qui s'excuse s'accuse, og herunder kan begjæret slaa over i afsky, kjær- 
lighed og had krydse hinanden; og jo haardere kamp, desto steerkere 
affekt. Erindringsforfalskninger, tvangstanker og hallucinationer kommer 
til, og patientens hele tænkesæt bliver pathologisk bestemt !. 
Under affekten brydes tændernes gjærde, og 1 en mere eller mindre 
ordnet sammenhaeng skaffer de pinlige erindringer sig udtryk og med dem 
ogsaa andre halvforglemte minder. Engang tillærte, men forlængst glemte 
ord og udtryk, endog fra fremmede sprog, som patienten aldrig har for- 
staaet, kommer frem, rigtignok ofte i en saa forvansket skikkelse, at de 
vanskelig kan gjenkjendes og forstaaes. 
Vi har ovenfor omtalt de under akute affekter indtrædende kramper, 
og vi vil her tilfeie nogle ord angaaende de kroniske affekter ledsagende 
kramper, samt hertil feie en bemaerkning om de under affektkramper ind- 
trædende skrig og artikulerede lyd. 
Naar under kronisk affekt intensiteten naar en vis grad, kan der ind- 
træde en akut opblussen, som explosivt fremkalder en motorisk reaktion af 
krampeagtig karakter; eller anderledes udtrykt: en akut affekt kan fremgaa 
af en kronisk. Forskjellen er vel i virkeligheden kun den, at den moto- 
riske udlesning under den kroniske affekt for længere eller kortere tid er 
hemmet, medens den under den akute felger umiddelbart efter det sensitive 
irritament. De kramper, der indtræder under kronisk affekt, er i ethvert 
fald af samme art som de, der ledsager de akute; eller maaske rettere ud- 
trykt de fra forst af akut indtrædende affekter. Saa er ogsaa tilfaelde med 
de kramper, som volder latteren og skriget, og heller ikke de, der fremkalder 
artikulerede lyd, gjer nogen undtagelse i den heromhandlede henseende. 
Artikulationsevnen er ikke udelukkende betinget af visse muskelgrup- 
pers kontraktion, men tillige af en række andre ligesaa vigtige, faktorer. 
Blandt disse kommer paa den ene side i betragtning cerebrospinalsyste- 
mets — specielt visse hjernedele og nervese endeapparaters funktion — og 
paa den anden anatomiske forhold saasom læbernes, mundhulens, tændernes, 
strubens, stemmebaandenes og ferst og fremst tungens konfiguration. 
Men naar alle disse betingelser er opfyldte, vil kramper i de betreef- 
fende muskler kunne frembringe artikulerede lyd, hvorom mere nedenfor. 
Artikulationsevnen er som bekjendt ikke udelukkende menneskets eie — 
en papegeie kan jo ogsaa frembringe artikulerede lyd; men dermed er 
det naturligvis ingenlunde givet, at dyret kan bruge disse lyd som med- 
! Drømme har utvilsomt en regulerende indflydelse af stor betydenhed ; men paa dette 
emne kan vi ikke her gaa nærmere ind, 
