152 K. Hallsten. 



der A åter betyder eqvivalenten. Tankes nu temperaturen konstant, så är 

 det fiia värmet jemnt fördeladt öfver kroppen, d. v. s. öfver de sväng-ande 

 delarne, och då värmet ej annat är än rih-else, så måste dessa rörelser eller 

 de lefvande krafterna vara lika stora. Vid konstant temperatur har man så- 

 ledes : 



av"^ = a'v"^ = av"^ = konst. 



Detta måste nu inträffa om man borttager från den ifrågavarande kroppen 

 en del, eller om man tillägger andra kroppar, som hafva samma temperatur; 

 med ett ord, i alla kroppar med samma temperatur äro de svängande mas- 

 sornes lefvande kraft lika stora. 



Detta utgör utgångspunkten för följande undersökning. Antaget att vigts- 

 enheterna af tvenne elementer med kapaciteterna A' och K' hafva samma tem- 

 peratur T, så är det fria värmet i dessa elementer KT och K'T; beteckna 

 vidare a och d massornc för de svängande delarne och antagas n och n 

 stycken sådana på vigtsenheterna, så är: 



r.^ , nav"^ , ,., ,„ , ndv"^ 



KT=. A — -- och K r— A 



2 2 



emedan de svängande delarne i ett element måste vara likastora. Deraf fås: 



ahT^= A — - — cell a A 1 ^ A • 



2 2 



Men vid samma temperatur är (19^=^ dv'^ och för lika vigter äro massorne 

 likastora, deraf na = dd således äf\'en 



, nd-v- , ndH"^ , ^, , ,,, 



A — — — =: A ' ■ u. v. s. ah z::z u h . 



De ss'ängande delarnes massor äro således ej godtyckliga; den mekaniska 

 värmeläran har ock visat, att Dulong's och Petit's lag, som mycket varit be- 

 tviflad, dock är riktig och att i allmänhet: 



F.K-= E'K' ■= E"K" . . . — konst. , 



der E, E ,E". . . betyda de kemiska atomtalen. De svängande massorne äro 

 således just massorne för de kemiska atomerne, eller deremot pi'oportionella; 

 de svängande delarne kallas derföre i det följande atomer. Antages vidare, 

 att det ämne, som befimier sig vid T^, är en kemisk förening och att det 



