Om värme såsom rörelse. 153 



på vifjtsenheten innehåller N stycken atomer lika lued r/. iV' lika med a' etc., 

 så fås af eqvationen (I): 



A,T=: 4 O^'«''"" + A"«'"'* + vV"a"!'" -] ). 



Aro nu de svängande massorne i den kemiska föreningen desamma, som i 

 de elementer, hvaraf ämnet samraansättes, så kan man elimineia (]\'antite- 

 terne v/ v- v"-,... emellan denna eqvation och ecjvationerna: 



f,T=à^-,K-T^ ^ïl. etc. 

 2 2 



I dessa eqvationer äro väl w, a och n , d ej kända, men deras produkter äro 

 na^nd ^=M eller massan på vigtsenheten. Deraf fås: 



Ks — ^^ ^ J^ — = g {Åak + A « A A « A -| J , 



emedan M(j är lika med viktsenheten. Denna formel bestämmer således ka- 

 paciteten K, för ett sammansatt ämne. men här äro N. a etc. obekanta. De 

 kunna dock elimineras då man känner ämnets molekulära sammansättning. 

 Antages nemligen E^^. E, . E,, . . . . betyda atomtalen for de elementer, hvaraf 

 a, d. d',... äro atomernas massor, samt iVj,, N, . N,,,... beteckna an- 

 talet af E^^, E,, E,,, . . . i molekulen, så är föreningens molekular-tal : 



Ao^o + ^v,a; + .v„a;, J^... = m. 



På m vigtsdelar finnas således iV,, E^^ delar af elementet E^^ eller a. och så- 

 ledes på vigtsenheten ijL^«?. delar. Men den föregående eq^'ationen visar, att 



m 



på vigtsenheten äfven finnas Nay delar af samma element; man har således: 

 Nag - ^^ , och på samma sätt N'dg - ^^ etc., deraf: 



lYa N'd lY'd' 1 



i\Eo N,E, N„E„ mg 



Elimineras med tillhjelp af dessa eqvationer produkterna Na, N'd , etc. nr 

 föregående eqvation, så fås: 



Ä- - iVn^oA- + N,E,K' + N„E.,K'' + ■ •■ _ ^ r. iVp +^, ^„ -f- • • 



m - "^« * \E, + N, E, + N„E„A^-..' 



20 



