178 E. J. BONSDORFF. 



galt ^ erkände nervrör, som ingå i n. SjUanchniciis, antaga \\ såsom uteslu- 

 tande tillhörande det sympatliiska nervsystemet *). Dessa afskicka motoriska 

 grenar icke allenast till tarmens egen muskelväfnad. utan äfven till den lik- 

 artade muskelväfnad, som torekommer i blodkärlens väggar. Ehuru man icke 

 känner huru och på livad sätt deras ändar sluta i den glatta muskel väfna- 

 den, är all sannolikhet torhanden att deras ändar, ötVerallt der glatt muskel- 

 väfnad förekommer, äro öfverensstämmande i sitt förhållande till de contrac- 

 tila elementer, som ingå i denna väfnad. Denna organisation måste man väl 

 antaga såsom orsak till den afvikande form. som den glatta muskehäfnadens 

 contraction erbjuder, i jemförelse med den som är utmärkande för de tvär- 

 strimmade musklerna. 



Vid sådant förhållande är det klart att, vid retning af n. splonrhiicus, 

 de nervrör som utgrena sig i tarmens egen muskehäfnad skola framkalla en 

 activ contraction i densamma, då de som utgrena sig i samma väfnad som be- 

 tinnes i tarmblodkärlens väggar skola allt efter graden af retning, genom lik- 

 artad sammandragning af de contractila elementen, medföra förändring af 

 blodkärlens lumen såsom etfekt, hvilken i sin högsta form medfih- sådan sam- 

 manträngning af de små tillförande artererna, att deras lumen försvinner, då 

 blodcirculationen genom desamma afltrytes. Härigenom hindras Ijlodets öfver- 

 gång i capillarkärlen, med upphäfvande af muskehäfnadens normala nutrition 

 såsom effekt. Ofvanföre hafva vi anmärkt om det sannnanhang som äger 

 rum emellan en animalisk väfnads physiologiska funktion och en oaf brutet 

 foi'tgaende nutrition af dess väfnad, och \'\\\ Jivg. för att förtydliga detta 

 sammanhang, endast anföra det \\\\ kända factum, att man på två sätt kan 

 hos djur framkalla förlamning af bakre extremiteterna, neml. genom afskär- 

 ning af ncrvstammen och genom underbimlning af aorta, då i förra fallet 

 nervrörens motoriska inflytande på musklerne. i det sednare nutrition i nedre 

 extremiteternas muskelväfnad afbr}tes. Löses ligaturen, så att blodcircula- 

 tionen återställes. återställes ätNen li(»s djuret rörelseförmågan i dessa delar. 



Med anledning af hvad \ i anfört om n. splanclmici förgrening i tarmens 

 och blodkärlens contractila elementer, är det klart, att retning af den peri- 

 pheriska ändan af ifrågavarande nerv skall framkalla en dubbel effekt, dels 



*) I öfverensstäraiin'lse liiirmed anse vi, såsom vi tVanistalit i en afliandling: Kritisk be- 

 skrifning af cerehralnerverne lios menniskan, saniiolil<t, att n. facialis som, der den är belägen 

 i canalis Fallopii, afsänder en gren hvilken. långs den så kallade ramns anricularis n. vagi, öf- 

 vergår till denna nervs ganglion radicis eller jugulare, liärilVån, inom slidan tor n. vagus, ge- 

 nom dess rami oardiaci till lijertat, genom denna gren utöfvar motoriskt intlytande på iijertats 

 muskelväfnad, i hvilket afseende n. accessorius Villisii icke heller torde sakna betydelse. 



