208 E. J. BONSDORFF. 



en nerv, utan ett i viss grad oberoende nervsystem, som han kallade det 

 organiska, hvilket består af en serie af nervknutar, af hvilka hvar och en 

 såsom en medelpunkt, i sin verksamhet oberoende af de öfriga, mottager 

 och afgifver grenar. Denna uppfattning biträddes äfven af den utmärkte 

 Jak. Christ. Reil. 



Sednare anatomer delade sedermera antingen B i chat s och Re ils sätt 

 att betrakta det sympathiska nervsystemet, eller hyllade M ecke Is uppfatt- 

 ning. 



Den af Reil uttalade åsigten om det gangliösa nervsystemets sjelfstän- 

 dighet hyllades äfven af E. H. Weber, Aug. Carl Bock, m. Ü. hvilka 

 gillade Petits uppfattning af de från ganglion cervicale supremura uppsti- 

 gande grenarne, såsom öfvergående på 5:te och 6:te nervparet. Anmärk- 

 ningsvärd är Burdachs uppfattning af detta nervsystem. I öfverensstäm- 

 melse med B i chat anser han det sympathiska nervsystemet såsom ett vege- 

 tativt nervs}'stem, och betraktar detsamma såsom ägande sina rötter i alla 

 de organer, som utöfva inflytande på kroppens bildning och nutrition, hvilka 

 förenas till ett anastomoseraude nät, som står i anatomiskt sammanhang med 

 hjernan och ryggmärgen, såsom sina motsatser *). 



Lobstein**) hvilken betraktar det vegetativa nervsystemet såsom en 

 efter kroppens längd förlöpande, med hufvud och bäckenända försedd, nerv- 

 sti'äng, anser icke de ganglier, hvilka förekomma å cerebral- och spinalner- 

 verne, såsom hörande till detta nervsystem. 



Arnold ***) antog den af B i c h a t framställda åsigten om det sympa- 

 thiska nervsystemets sjelfständighet, såsom vegetativt nervsystem. 



Giltay****) betraktade det gangliösa nervsystemet såsom ett skiljdt 

 system, som är förenadt med ryggmärgen och hjernan. 



Sedermera hyllade de fleste anatomer uppfattningen af det sympathiska 

 nervsystemet, i öfverensstämmelse med den af B i chat uttalade åsigten, till 

 dess Valentin f) framställde n. sympathicus såsom en Spinalnerv. Den skil- 



*) Karl Friedrich Burdach, vom Baue und Leben des Gehirns. Leipzig 1819. 4 B. 

 I, pag. 70, 71. 



**) De nervi sympathetici humani fabrica, usu et niorbis. Paris 1823. 



***) F. Arnold, der Kopftheil des vegetativen Nervensystems beim Menschen. Hei- 

 delberg und Leipzig 1831. Ett klassiskt arbete. 



****) Dissertatio anatomico-physiologica de nervo sympathico. Lugduni Batavorura 1834, 

 p. 120. 



I) Samuel Thomas von Sömmering, Hirn und Nervenlehre, umgearbeitet von G. 

 Valentin. Leipzig 1841, pag. 623. 



