Det qangliösa nervsi/sfemef hos meitniskan. 237 



7. Ganglion petrosiim n. ghssopharytigei (Pl. II, N:o 5). En ganska 

 fast iiervknut l'a"' lång- och 1"' bred, belägen i fossula petrosa. *) 



Radiées ganglii petrosi n. glossopharyngei. 



a) N. lynipaniciis (Aj-nold), som af mig ofvanföre blifvit beskrifven 

 pag. 235. 



b) Rad. vago-jugii/aris (Pl. II, N:o 65), en ytterst tin gren, som ut- 

 går frän ganglion jngulare n. vagi, für att sänka sig i ifrågavarande nerv- 

 knut. 



Rami ganglii petrosi n. glossopharyngei. 



a) Rad. g/ossop/iaryngeo-pe(rflS(i ganglii cervicalis supremi (Pl. II, N:o 

 18), har ofvanföre pag. 21!l blifvit beskrifven. 



6'. Ganglion jiigalare n. ragi (Pl. II, N:o 2), är ett aflångt, rundt och 

 något afplattadt ganglion, beläget i foramen jngulare, bildadt genom tillsväll- 

 ning af de nervrijr, som genom rötterne öfvergå i nerven. Af detta forhål- 

 lande har man anledning att antaga, att den i sina rötter innehåller vaso- 

 motoriska nervrör, som utgå från centrum sympathicum Bernardi. Nervknu- 

 ten är 1 '4 — 2'" lång och innehåller, enl. Valentin**), betydligt antal nerv- 

 celler. 



Radix ganglii jugalaris n. vagi. 



Utom de vasomotoriska nervrör, som jag framställt utgående från det 

 öfversta sympatliiska centrum, antager jag för denna nervknut en: 



a) Rad. motoria s. auriatlari- facialis. En icke obetydlig rot, som ut- 

 går från stannnen af n. facialis, der den är belägen i canalis Fallopii och, 

 efter ett kort förlopp, öfvergår i stammen af n. auricularis n. vagi, för att 

 inom banan för denna öfvergå i ganglion jngulare nervi vagi. 



Rami ganglii jugularis n. vagi. 



a) R. auricularis. utgår med en starkare rot fiån ganglion jngulare, 

 och med en svagare från ganglion petrosum. Den sålunda bildade stammen 



*) Detta ganglion .är hos fåret icke beläget i fossula petrosa, utan förekommer å r. 

 lingualis n. glossopharyngei, (se min afhaixlling om cerebralnervei'ne hos fåret pag. 241), hvar- 

 fore jag kallat detta ganglion liwjuale. 



**) Summering, Hirn- und Nervenlehre. Umgearbeitet von G. Valentin, p. 483. 



