258 E. J. BONSDOEPF. 



Scarpa*), hvilken tillägger gaiiglierna den betydelse, att upptaga gre- 

 nar från olika nerver, hvilka i desamma blandas, hvarefter talrika grenar af- 

 sändas i olika riktningar, anser, att de symptom i hufvudet, hvilka före- 

 komma vid lidanden i bröstets och nnderlifvets organer, förklaras genom det 

 vegetativa nervsystemets anatomiska sammanhang med 5:te och G:te nerv- 

 paren. 



Metzger**) antager såsom sannolikt att intercostalnerverna, såsom 

 nervsystemets allmänna föreningsband, äro orsaken till organernas consensus 

 och betraktar ganglierna såsom ägande förmåga att försvaga styrkan af sen- 

 sationer. 



Söm m crin g ***) anser, i likhet med Haller och W hytt , att de tle- 

 sta sympathiska pha?nomen icke kunna förklaras genom nervernas anato- 

 miska förbindelse, utan att dessa bero af nervernas förening i hjernan, och 

 böra förklaras genom en återverkan från denna. 



Bichat, hvilken, enligt hvad ofvanföre blifvit anmärkt framställde en 

 från den rådande afvikande åsigt om det vegetativa nervsystemets anatomi- 

 ska förhållande, anmärker att det vegetativa lifvets organer genom gangli- 

 erna undandragas hjernans inflytande, och att i vissa fall det organiska lif- 

 vets nerver vore orsak till sympathin. 



Reis, hvilken i likhet med B i c h a t uppfattade det vegetativa nervsyste- 

 met, förklarade detsamma, oberoende af cerebralsystemet, utgöra ett helt för 

 sig, som utöfvar inflytande på den vegetativa processen i organismen och 

 allt hvad dermed sammanhänger. 



Grall****), hvilken icke antager Johnstones ni. fl. åsigt, att ganglierna 

 upphäfva hjernans inflytande, anmärker att ganglies}stemet icke inskränker 

 sig till de plexus och ganglier. som förekomma i bröstets och bukens orga- 

 ner, utan att ganglier äfven förekomma i spinal- och sinnesnerverna och fäster 

 dessutom uppmärksamhet vid hjernans ganglier. Han anser, att nerverna 

 icke genom ett större eller mindre antal ganglier blifva mer eller mindre 

 oberoende af hjernans inflytande. Ganglierna betraktar han såsom nervernas 

 ursprung och den grå substans, desamma innehålla, äro nervsystemets nutri- 

 tionsämne. 



*) De nervorum gangliis et plexubus, § 73 & 74. 



**) Die Physiologie in Aphorismen. Königsberg und Leipzig 1789, s. 150 — 151. 

 ■***) Vom Baue des mensch!. Körpers. Th. V, s. 427. 



****) G all u. Spurzheim, Untersuchungen über die Anatomie des Nervensystems. 

 Paris u. Strassburg 1809. 



