274 E. J. BONSDOEFF. 



1er i g-anglierna^ ail anledning att betrakta desamma såsom centralorganer, 

 hvilka gifva nrspning åt ett större eller mindre antal uervrör, som förlöpa i 

 peripherisk riktning. Likväl måste jag hylla den åsigt, att dessa celler ge- 

 nom nervrör stå i anatomiskt sammanhang med den af mig antagna pars 

 centralis n. sympathici. Nervcellernas physiologiska betydelse i ganglierna 

 anser jag vara, att mångfaldiga de i desamma inträngande nervrören, nnder 

 deras peripheriska förlopp, likasom ett sådant mångfaldigande af nervrören 

 inom det cerebrospinala nervsystemet verkställes genom nervrörens ådaga- 

 lagda delning i 2 eller tiere grenar, hvarvid, å det ställe der densaiuma äger 

 rum, det sig delande nervröret visar en mer eller mindre tydlig insnörning. 

 Detta förhållande kan stäHas i sammanhang med de till det cerebrospinala 

 systemet hörande nervrörens större tjocklek, i förhållande till de nervrör, 

 som tillhöra det gangliösa nervsystemet. Huruvida dessa ganglier äro cen- 

 tra för den reflectoriska verksamheten, må framtiden afgöra, sannolikt anser 

 jag- det icke, utan att denna sker genom de nervceller, som förekomma i 

 ryggmärgen. Men om jag- ock måste tillägga ganglierna den verksamhet, 

 som ofvanföre blifvit framställd, skulle jag anse det ganska sannolikt, att 

 de i desamma förekommande nervcellerna äro att betraktas såsom nutrition- 

 centra för de peripheriska nervrören, i hvilka de ämnen, som ingå såsom 

 constituerande beståndsdelar i nervrören beredas och afsöndras ur det mate- 

 rial, som till desamma öfverförs genom blodkärlen. 



Sluteligen anser jag mig i största korthet böra framställa följande re- 

 sultat af ofvan meddelade physiologiska anmärkningar: 



l:o. Det gang/iüsa nervsystemet, hvars centraldel sannolikt motsvarar 

 den af Schiff antaga kinesodiska substansen, och är belägen i ryggmär- 

 gens axis samt står, genom sin peripheriska förgrening, i mångfaldig ana- 

 tomisk förbindelse med det cerebrospinala, utöfvar ett uteslutande motoriskt 

 inflytande pä den glatta mnskelväfnaden, öfverallt hvarest dennna väfnad 

 förekommer. 



2:o. Genom detta motoriska inflytande på muskelväf nåden i blodkärlen, 

 utöfvar detta nervsystem ett positivt inflytande på blodkärlens lumen, och i 

 sammanhang härmed på hlodcirculationens hastighet, blodqvantitet i blod- 

 kärlen, och på den häraf beroende ämneomsättningen i de organiska väfna- 

 derna. 



3:o. Vid stark retning af de gangliösa nerverna, sammandragas de små 

 artererna till den grad, att deras lumen försvinner, blodcirculationen genom 

 capillarkärlen och härmed äfven ämneomsättningen afbrytas, hvaraf stille- 



