Om kaloriska konstanter. 289 



uppfylles dock icke. Men i ett annat hänseende är denna eqvation af in- 

 tresse; den visar nemligen att värmets inverkan på en kropp är beroende af 

 fyra konstanter, nemligen af absoluta nollpunktens läge, som är gemensamt 

 för alla kroppar, samt af verkliga kapaciteten K, atomvolumen V» och kon- 

 stanten k, som i det följande benämnes arbetskoefficient, emedan den är 

 koefficient för den term, som bestämmer arbetet, som försiggår vid kroppens 

 uppvärmning. De tre sednare äro i allmänhet olika för olika kroppar; jem- 

 föras derföre olika kroppar med hvarandra, så hafva konstanterne /i, k och 

 ■4) en likartad betydelse i kaloriskt hänseende, som de kemiska eqvivalent-, 

 molekular- och atom-talen i kemiskt hänseende. Det är derföre nyttigt att 

 uppsöka methoder för bestämmande af deras absoluta storlek. 



Hirn, som först infört verkliga kapaciteten K och atomvolumen V i de 

 analytiska expressioner den mekaniska värmeläran fastställt, har äfven gifvit 

 methoder för att approximativt bestämma deras storlek. För att bestämma 

 K utgår han från eqvationen 1), integrerad mellan gränserne för en grad 

 Celsii, d. v. s. från eqvationen: 



der således Q är kroppens vulgära kapacitet vid den temperatur kroppen 

 har och v„ och ?', volumerne vid /" och (^-|-1)" Cels., samt yttre trycket P 

 är konstant. För permanenta gaser kan häraf ett approximativt värde för /i 

 beräknas, emedan här R i jemförelse med P är en mycket liten qvantitet 

 och derföre kan ignoreras, och de öfriga qvantiteterne genom experiment 

 kunna bestämmas. Och då vidare produkten af verkliga kapaciteten och 

 kroppens atomtal, eller en del deraf, är konstant, så kan verkliga kapacite- 

 ten äfven för andra kroppar approximativt beräknas. För bestämning af 

 atomvolumen V> utgår Hirn från eqvationerne 1) och 2) för tvenne olika vär- 

 den på de föränderliga qvantiteterne, eller som är detsamma från eqvationen 

 4) för tvenne olika värden på Q, T och v. Häraf kan V beräknas om K 



och de motsvarande värdena på ,X, och jj, kunna bestämmas. Denna method 



kan dock endast gifva ett approximativt resultat, emedan K och absoluta noll- 

 punktens läge ej äro fullt kända. Den tanke ligger nära att man af fyra 

 olika eqvationer af formen 4) skulle kunna bestämma alla fyra konstanterne; 

 men ett försök visar dock lätt, att man skulle behöfva en räkenmaskin för 

 att utföra beräkningarne med tillräcklig noggrannhet; och å andra sidan 



känner man ej fullt noggrannt v., såsom funktion af i, för att kunna be- 



dv 

 stämma ,y, . 



37 



