10 



med A. paténs på samma rabatt. Den 19 maj 1888 funnos vid 

 Lojsta blott blomknoppar af hybriden, då af A. paténs c:a 50 % af 

 antalet blommor för året hade öppnat sig. 



Beträffande A. Pahatilla var. gotlandica synes dess blomningstid 

 nära sammanfalla med den för A. pratensis, och antesen var t. ex. 

 den 14 maj 1911 mindre långt framskriden än hos A. paténs vid 

 Lojsta. 



IV. TILL BLOMMANS BIOLOGI M. M. 



A. paténs uppgifves såsom proterogyn, så af Ki:rxi-:r (I); och den 

 år det nog, om ock i ringa grad. Samma dag som blomman öpp- 

 nar sig eller en dag senare kan man få se några ståndarknappar 

 på androeceets ena sida öppna sig. De först mogna ståndarne äro 

 <le yttre, som döljas af de i början af antesen tilltryckta kalkbladen. 

 Kringsvärmande dipterer kunna därför tumla om i blommarna vid 

 antesens början utan att komma i beröring med pollen. Vid min 

 exkursion till Filé hed den ^^/i 1910 öfvertygade jag mig också om 

 att märkena hos en del unga blommor ej voro belagda med pollen 

 trots oupphörliga och ofta långvariga flugbesök. I fullt öppna 

 blommor är honung och pollen däremot med lätthet tillgänglig för 

 diptererna. Blommorna besöktes också flitigt af citronfjäriln (Gonep- 

 teryx Rhamni). Fjäriln satte sig på kalkens kant och nedförde 

 sugröret mellan ståndarna och kalkbladen utan att därvid komma 

 i beröring med de tätt hopstående, nästan upprätta pistillernas mär- 

 ken. Efter uppflykten fladdrade fjäriln i närheten och återvände 

 stundom till samma blomma, som han nyss lämnat. Honungssaften 

 är nämligen så rikligt tilltagen och utbredd till hela omkretsen af 

 den vida glandelringen kring ståndarmassans bas, att flera besök 

 löna sig, i synnerhet om fjäriln slår ned på olika delar af blom- 

 mans periferi. På grund af fjärilns beteende kunde jag sluta, att hans 

 besök blott undantagsvis föranledde pollinering, särskildt då stiften 

 äfven i äldre blommor ej äro nämnvärdt utböjda. Den hängande, 

 obemärkta och mer svårtillgängliga blomman hos A. pratensis mot- 

 tog, såvidt jag kunde se, intet fjärilbesök; på grund af att kalkens 

 mynning vid antesens början endast föga höjer sig öfver marken, 

 lämpar sig denna blomma ej i det stadiet för fjärilar. Men ett par 

 veckor senare, då talrika blommor af denna art höjt sig öfver 

 marken så mycket, att fjärilar utan svårighet kunde slå ned under 

 kalkens kant, såg jag i Visbytrakten citronfjäriln besöka äfven 



