11 



denna ail. I välförsedda blommor dröjde fjäriln rätt länge, 1. o. m. 

 2 minuter, hvarunder han några gånger ändrade plals. Eftersom 

 märkena hos A. pratensis äro starkt utböjda, äger nog pollinering 

 rum vid de flesta fjärilsbesök. Bland besökande insekter märktes 

 också humlor (Bombus muscorum och B. terrestris); äfven de dröjde 

 mycket länge i blommorna. 



På växplatsen å Filé hed syntes den 14 april hvarken bin eller 

 humlor; 5a//.r-arter tyckas ej heller finnas i närheten. Af allt att 

 döma bör hybridbildningen mellan båda Aneinone-ariernn å Filé 

 hed tillskrifvas de dipterer, .som i tämligen stort antal surrade om- 

 kring och emellanåt uppehöllo sig i blommorna. Som A. pratensis 

 förekommer helt sparsamt på platsen och dess blomningstid är 

 något senare, och då vidare de för en större dipter åtkomliga 

 ståndarknapparna åtminstone någon dag efter antesens början för- 

 blifva oöppnade samt stiften snart bli bågformigt utböjda, är det 

 ganska säkert, att de första blommorna hos denna art poUineras 

 från A. paténs, medan de senare framkommande få sina märken 

 belagda med pollen lYån båda arterna. A. paténs däremot saknar 

 i intet stadium möjlighet att pollineras från individ af egen art 

 Hybriden torde därför i allmänhet uppkomma af A. paténs r^ och 

 A. pratensis 9_. — De i Visby odlade exemplaren af A. paténs besö- 

 kas mycket af bin, hvilka intränga äfven i halföppna blommor. 

 Hos en dylik, som ännu hade alla anterer tillslutna, fann jag efter 

 insektbesöket märkena pollinerade. Denna blomma förhöll sig så- 

 ledes faktiskt som proterogyn. 



På Ane/no/je-Iokalen vid Lojsta har jag sett citronfjärilar, kålfjä- 

 rilar och dipterer. Antagligen äro bin och humlor där ej sällsynta 

 gäster. 



A. paténs tillsluter blomhyllet m. e. m. fullständigt vid regn och 

 om natten. Detta skyddsmedel blir särskildt effektivt, därigenom 

 att blomman snart plägar rikta sig snedt mot den bäst belysta sidan 

 och sålunda vid regn har lätt att intaga en lutande ställning. Hos 

 A. pratensis är däremot blomman genom sin alltid hängande ställ- 

 ning väl skyddad. Efter antesen blir blomman äfven hos A. paténs 

 starkt lutande eller nästan hängande. Vid fruktmognaden är som 

 bekant stängeln hos alla arterna upprätt. G. Fhoki.ich har (enl. 

 ScHOLz p. 248) användt blomhyllets ställning såsom systematiskt 

 kännetecken och urskilt en f. niitans af A. paténs. Artens för- 

 hållande på Gotland ger intet stöd åt ett sådant förfaringssätt. 



