14 



nu omedelbart utan öfuergångar de knoppQäll, hvilka bilda vinter- 

 knoppen, som innesluter en terminal blomknopp för nästa år. 

 Knoppar, bildande en tredje generation och nu bestående af ytterst 

 små örtbladsämnen synas i allmänhet i de två öfversta knoppfjäl- 

 lens axiller. De nämnda för nästa år afsedda, på andra skottgene- 

 rationen sittande terminala blomknopparna äro redan i augusti 

 tydliga, i det androeceum har en diameter af 2 — 3 mm. Den ena 

 (den lägre) af de två axlarna af andra ordningen kan emellertid 

 ofvanför de utväxta örtbladen afslutas med en likaledes af knopp- 

 fjäll sluten vegetativ knopp, som utvecklas till bladrosett nästa år. 

 Detta är en af orsakerna, hvarför de särskilda rizomgrenarne ej 

 alltid äro tvåblommiga, hvilket eljest skulle blifva fallet. En annan 

 orsak är, att blomknoppar, som anlagts på hösten, sedermera efter 

 obetydlig utveckling abortera. Djurskador kunna skenbart åstad- 

 komma samma verkan; därom mera längre fram. Ofta uppträda 

 vegetativa knoppar i axiller till örtblad, som sitta nedom knopp- 

 fjällen. 



Äfven på de ej blommande skotten omväxla örtblad och lågblad; 

 de senare äro liksom de knoppar, de bilda, smalare än hos de 

 florala skotten. 



De hvilande knopparna från rotstockens äldre delar likna till 

 slut smala och blott några mm. långa dvärggrenar; de förblifva 

 länge slutna och tillväxa årligen helt omärkligt, men undantagsvis 

 för.storas en knopp hastigt, och det så uppkommande skottet för- 

 håller sig sedan som rizomets öfriga grenar. Ett individ kan bära 

 flera (ända till ett tiotal) för året sterila bladrosetter samt ett fåtal 

 florala skott, men i allmänhet är de florala skottens antal större än 

 de sterila bladrosetterna. 



Hos odlade exemplar af A. paténs inträffar det ofta, att den blom- 

 bärande hufvudaxelns öfversta knoppfjäll i sin axill utvecklar (genom 

 ett slags proLepsis) en blomma, hvars skaft då vid basen omgifves 

 af några knoppfjäll men (så vidt jag hittills sett) inga örtblad. 

 Skottbildningen blir då i det närmaste densamma som hos vissa fler- 

 blommiga individ af A. pratensis. Endast en gång har jag hos A. 

 paténs i vildt tillstånd funnit något liknande. Bland c:a 300 exem- 

 plar af vanlig skottbyggnad påträffade jag nämligen ett, som hade 

 ett treblommigt årsskott liknande det, som här nedan hos .4. pratensis 

 betecknas med A. 1. c , men skildt från hvarje iakttaget sådant 

 därigenom, att den andra generationen nedom blomman var försedd 

 med flera lågblad men inga örtblad. 



