107 



deles betydande. (Hverloppsvaltnet har tagit sin väg mot Ö, där 

 det i form af en bäck sökt sig mellan låga moränkullar till 

 Södra Myren. Denna saknar för öfrigt primära tillopp. Norra 

 Myren åter har ett dylikt från V, och dess öfverloppsvatten tog sig 

 fordom väg mot X men har sedermera alledts söderut öfver Södra 

 Myren. Alla myrmarkernas vatten kommer på detta sätt att passera 

 det sistnämnda området och tömmer sig därefter genom en bäck, 

 som utgör ett tillllöde till Jumkilsån, hvilken i sin tur är ett af 

 Fyris-åns biflöden. 



De ursprungliga afloppen existera ej längre. Redan tidigt uppstod 

 hos traktens landtmän den tanken, att man genom utdikning af 

 Hälinge Mossar skulle skaffa sig en betydande tillökning i den 

 odlade jordens areal, hvilken här uppe »på skogen» ej är så sär- 

 deles stor. Spår efter dessa äldre utdikningsföretag finnas ännu 

 kvar, och det märkligaste af dessa torde väl vara den gamla kanal, 

 med hvilken man tydligen hade för afsikt att afleda Stormossens 

 norra tillflöde söderut tvärs genom högmossen. I utdikningssyfte 

 var den naturligtvis fullkomligt ändamålslös, och resultatet blef 

 endast, att tallmossen fick något ökade växtmöjligheter och särskildt 

 på de uppkastade torf högarna kunde utveckla sig kraftigare, såsom 

 framgår af bifogade växtfysiognomiska karta (Tafla I). Äfven i 

 kärret anlades mindre kanaler, af hvilka åtminstone en synes hafva 

 medfört den påföljd, att högmossens utbredning mot SV blifvit 

 stoppad. Vidare rätades utloppet mellan Stormossen och Södra 

 Myren. På denna liksom på Norra Myren företogos likaledes arbeten 

 med kärrens torrläggning som mål. Men resultatet af dessa försök 

 tycks ej på något vis hafva motsvarat de nedlagda kostnaderna. 

 När de ägt rum, har jag ej med visshet kunnat utröna. En äldre 

 man (c. 70 år), bosatt i torpet Löfhyddan, trodde, att de möjligen 

 skett i början af 1800-talet. Men ännu i hans ungdom, således 

 Dera årtionden senare, plägade man vid högvatten ro i eka ute i 

 kärret på Stormossen. Alla de nämnda kanalerna finnas utsatta 

 på ekonomiska kartan af åren 1862 — 1864, från hvilken min öfver- 

 siklskarta (fig. 1) är en kopia. 



Den som synes rätt gamla tanken att förvandla Bälinge Mossar 

 till odlad mark fick sin uppfyllelse först i våra dagar. Ar 1905 

 igångsattes sålunda på initiativ af landshöfdingen P. BrÅkenhielm 

 och med statsunderstöd det rationella utdikningsföretag, som inom 

 den korta tiden af fem år krönts med fullständig framgång. Då 

 detta skrifves, äro redan stora arealer af de forna sumpmarkerna 



