126 



Nyby-spången i riktning från den moränholme, som på den växtfysiog- 

 nomiska Is^artan (Tafla I) synes Ö om ifrågavarande spångmyr och 

 genom ett smalt laggparti sammanhänger med fasta landet, till en 

 annan dylik just i mynningen af »viken». Alldeles omöjligt vore det 

 naturligtvis ej, att den sistnämnda af de båda holmarna under äldre 

 tider varit säte för något slags kult. Dylika företeelser äro ej okända. 

 En undersökning af L. v. Post och S. Lindqvist (Lindqvist 1910) 

 visar, att en dylik kultplats frän 500-talet e. Kr. kunnat vara belägen 

 i en myr t. o. m. utan direkt underlag af morän. Enligt hvad nyss 

 meddelats, hade man för 50 — 60 år sedan rott öfver »Nyby spång- 

 myr» och ägde ej alls nägon kännedom om den i torfven begrafda 

 spången. Att namn bibehållit sig från järnåldern och till och med 

 kunna spåras in i bronsåldern, är ett kändt faktum. 



VEGETATION. 



Den växtfysiognomiska kartan (tafla I) visar de stora typer af växtsam- 

 hällen, hvilka finnas representerade på Stormossens högmosseområde^), 

 samt deras fördelning i fältet. Hufvudtyperna utgöras som synes af följande: 



Busklagg och kärrängar ,, , , I Crt//u7?o-facies 



Mosshed 

 Carex-Ainblystegiiim-kärr \ Vaginatiim-facies 



Starrmosse Tallmosse. 



Tufdunsmosse 

 De två sistnämnda bilda tillsammans högmossens växtsamhällen. 

 Starrmossen och tufdunsmossen utgöra öfvergångsformer mellan 

 denna och kärret. Detta senare är i likhet med högmossen en utpräg- 

 lad hufvudafdelning för sig. Slutligen bilda laggen och kärrängarna 

 alternerande öfvergångar till fastmarksvegetationen. Vi skola nu till 

 en början genomgå de olika typernas växtfysiognomi var för sig och 

 därefter se till i hvad samband de stå till hvarandra. 



Busklaggen. 



Denna term har ej förut varit använd i litteraturen. I stället för 

 busklagg skulle man ju äfven lämpligen kunna säga kärrlagg till 

 skillnad frän mosslagg; den senare termen är emellertid föga använd 

 — man talar i detta fall vanligen endast om lägg — och termen 

 kärrlagg är frän växtfysiognomisk synpunkt mera intetsägande än 



^ Härmed menas lik.som i det föregående den del af Stormo-ssen, .som kartan 

 tafla I omfattar, således högmossen (' Rödmossen ") jämte kringliggande kärr. 



