132 



På tufvorna förekom (med undantag af träden, se ofvan) samma 

 vegetation som ])å marken, ehuru i allmänhet tunnare. På en tufva 

 växte Vacciniiim vitis idiva. Hland mossorna rikliga Hylocomia, sär- 

 skildt H. prolifenim men äfven H. triqiietnim. — Fig. 6 är ett dia- 

 gram af denna profyta och lig. 7 en fotografi af densamma, som 

 kan tjänstgöra som illustration på typisk .Sa//.v-lagg. 



En annan i fråga om såväl fältskiktens som bottenskiktets vegeta- 

 tion skiljaktig profyta har antecknats af Th. Friks i Juli 1907. Träd- 



Fig. 7. Salix-lagg. Profyta N:o 2. 



och snårskiktens hufvudmassa utgjordes här utom af Salix cinerea 

 äfven af Salix pentanclra: dessutom förekommo på tufvor Betiila 

 odorata, Ainas glatinosa, Picea abies och Pinas silaestris. Vegetation 

 saknades ofta mellan tufvorna, och torfven täcktes här af vissna löf 

 Af särskildt märkliga arter i bottenskikten märkas Ranancuhis flani- 

 mala, Parnassia palastris, Epilohiam palastre och Caltha palastris, 

 tillhörande kärrängarnas arter, samt Valeriana officinalis, hvilken växt 

 i Södra Myrens laggar spelar en mycket framträdande roll. I botten- 

 skiktet förekom utom de Ilasta i det föregående nämnda arterna 

 Sphacjnam contortam och Aniblijstef/iam nernicosum samt Astrophijlhun 



