166 



ute i kärret framgår af fotografien lig. 30. Både i laggen och i 

 kärret bildas tufvoriia af Sphagna, i laggen företrädesvis af Sphag- 

 niim riibellnm, i kärret alltid af Sphagmim Warnstorfii, i båda fallen 

 således af helt andra mossarter än dem som bilda bottenskiktet i 

 kringliggande formation. Dessutom förekomma på tufvorna in- 

 sprängda bland Sphagna en del andra mossarter, af hvilka Amhlg- 

 stegiiim stramineam och Hypniim irichoides äro vanligast; SphaTOce- 

 phahis paliistris kan likaledes linnas insprängd men bildar oftast 

 egna, täta, svällande dynor på tufvans yta (se fig. 32 — 34). Tuf- 



Fig. 30. Tufvigt kärr () om högmossen. 



dunsmossen har, som ofvan omtalats, två olika slag af tufvor, dels 

 de obetydliga och föga markerade Sphagmim angiistifoliam-uYiphöy 

 ningarna, dels de stora Polytrichiim jiinipenmim-iuf\orn?i, som upp- 

 kommit ur de förra (se sid. 164). 



Hvad som främst karaktäriserar alla dessa tufvor är den an- 

 märkningsvärda skillnad, som förelinnes mellan tufvans vegetation 

 och den omgifvande bottenvegetationen. Som af i det föregående 

 anförda ståndortsanteckningar öfver tufvor framgår, tillhöra tufvans 

 konstituenter alltid en mera xerofil typ än den omgifvande forma- 

 tionen. Laggens tufvor hysa hufvudsakligen skogselement, kärr- 



