174 



Här och där börja ej långt frän kanten de tre C/rtf/z/j«-arterna upp- 

 träda i mindre, slutna bestand. På liknande sätt förekommer äfven 

 Cetraria islandica och pa ett par ställen Cetraria nivalis. Botten- 

 skiktet inom formationen bildas uteslutande af torfbildande Spbag- 

 nnm fiiscum med inblandad Mylia anomala. Då fältskiktens växter 

 u])pträda samlade i mer eller mindre täta grupper, har på grund af 

 Sphagnas bekanta känslighet för beskuggning torfbildningen blifvit 

 rätt ojämn och ytan pä detta sätt småkuperad. Särskildt är det 

 Cladina- och Cetraria zs/rt/idzca-bestånden, som verka återhållande på 

 Sphagna. Något längre ut än Cladina (och Empetrum) börjar Riibiis 

 chaiiuvmorus uppträda. Här komma också de nyss omtalade Cladina- 

 depressionerna att öfvergå till vattenfyllda höljor. Vid höljebild- 

 ningen medverkar, enligt hvad von Post (1910 sid. 19) visat, 

 snön om vintern att fördjupa groparna i Sphagmim-täckei. Sanno- 

 likt spelar sedan äfven häftiga regn om sommaren en viss roll, 

 därigenom att vattnet samlas i groparna och förstör lafbestånden. 

 Groparna komma så småningom att konstant bli vattenfyllda. Fo- 

 tografien fig. 39 visar en dylik hölja. 



Följande ståndortsanteckning visar vegetationen inom ljungmossens 

 höljomräde. Profytans (N:o 14 å kartan) storlek: 15 x 15 m. Inom 

 densamma funnos en större hölja samt 8 myrstackar. 



Bestånd: 



E. Eriophonim vaginatiim (i täta 



tufvor rundt böljorna; f. ö.) t 

 Myrtilliis uliginosa e 

 Piniis siluestris (3 ex., däraf 



ett dödt) e 



F. Calliina vulgaris r 

 Rubus chamcemorus s — r 

 Oxgcocciis paliistris t — s 

 Andromeda polifolia t 

 Cladonia rangiferina '-'aJpestris 



fläckvis y; totalfrekvens t 

 Diagram fig. 40. 



Cladonia rangiferina cc vulgaris 

 fläckvis y; totalfrekvens t 



Cladonia rangiferina $silvatica 

 fläckvis y; totalfrekvens t 



Drosera rotandifolia e — t 



Sphagnum fuscum (torfbil- 

 dande) y 



Mylia anomala (insprängd 

 ])land Sphagnum fuscum) e 



I böljan några exemplar af 

 Sphagnum laxifolium. 



Ju längre ut pä högmossen man kommer, desto talrikare bli 

 böljorna. Till en början står vattenytan fullkomligt klar, endast 

 här och där med några flytande Sphagna. Frän det för torfströ- 

 tillverkning torrlagda området i söder meddelas fotografier af snitt 



