196 



Fig. 1. Området mellan Kalix fors och 

 Kebnekaise. 



vandring öfver Skarlatjåkko till 

 Signetjåkko och vidare besökte en 

 sydvästlig utlöpare af Kebnekaise 

 samt den nedanför liggande Lad- 

 tjovaggedalen. Han säger härom 

 (s. 10): »Först när vi framkommit 

 till den nedom Kebnekaisse bör- 

 jande Ladtjo Voggedalen återfunno 

 vi, isynnerhet på sluttningarna mot 

 söder af det stora fjällområdet 

 Signetjåkko, en rikare flora. Vi 

 funno här på de högsta afsatserna 

 Campanula un i flor a L., Draba ni- 

 valis Liljebl., D. lactea Adams, Poa 

 cenisia AU., Cerastiiim arcticiim 

 Lge., Saiissnrea alpina (L.) DC. 

 /'. siibacaulis La?st. m. fl.; längre 

 ned i björkregionen på skuggiga 

 ställen Polemoniiim campaniilatum 

 Th. Fr., uppträdande i rika be- 

 stånd, samt Cystopteris montana 

 (H^enke) Bernh. I myrarna nedan- 

 för anträffades Carex heleonastes 

 Khrh., C. helvola Bl. och C. rari- 

 flora (Wg.) J. E. Sm.» 



Från Kebnekaise angifvas vi- 

 dare Hierochloa alpina, Rhododen- 

 dron lapponicnm, Wahlbergella ape- 

 t(da och en hvitblommig form af 

 Campanula rotundifolia. Med ci- 

 terandet af dessa lokaler har allt 

 angifvits, som finnes publiceradt 

 om Kebnekaiseområdets flora. 



Växtlokalsförteckningen nedan 

 kommer därför att sammanknyta 

 var kunskap om floran inom de 

 botaniskt ganska väl genomfors- 

 kade trakterna kring Kiruna, Juk- 

 kasjärvi och Torne träsk i norr 

 samt floran vid Kajtumsjöarna i 



