219 



tiieseu war der Quiii der InvoliK'rall)läller ver(lo|)j)ell, odcr das In- 

 Yolueniiii war in seine einzelneii Blätter aufgelösl; diese spiralig 

 angeordnel, oll stark in Zahl vennehrl, aber verkleineil; die Kelch- 

 hläller in 2 — 3 Ziplel zersjjallen, die Stamina |)elaloid. Die (^ar{)elle 

 in den so allicirlen Hliilhen waren nieisl ollen, leieht vergrössert, 

 sleril.» (Penzic, 1. e.) Likailade omgestaltningar al' blomdelarna 

 l)eskrifvas älven af E. Jacobasch (i Sitzungsber. der Bolån. Ver. d. 

 Prov. Brandenburg 25 juni 1880). Fördubbling af svepekransen, 

 åtföljd af stark förökning i ståndarnas och pistillernas antal, om- 

 nämnes af F. Schur (»Phylographische Fragmente», Oesterr. Bot. 

 Zeilschr. 18, sid. 212). — Afven för öfriga svenska arter af gruppen 

 Piilsalilla (särskild! för Puhalilla vulgaris) angifvas i den växlterato- 

 logiska litteraturen en hel del monstrositeter med afseende på det 

 IVuktilikativa skottets utbildning. (Jmf. Pexzig, 1. c., sid. 173 — 174.) 



I de svenska flororna linna vi här och där kortfattade uppgifter 

 om schizantha- och schizopetala-former af Piilsatilla-nviernix vulgaris 

 och pratensis. Redan i 4:de upplagan af Hartmans flora möter oss 

 följande uppgift om Piilsatilla vulgaris: »Funnen af Mag. Sjöstrand 

 på Öland med sönderllikade kalkblad.» I de senare upplagorna af 

 Hartmans flora upptages denna form såsom en ^ schizantha med 

 »kalkbladen smalflikade >. Om den öländska schizantha-fovmen af 

 P. vulgaris säger 1863 upptäckaren G. Sjöstrand, i sin »Calmar 

 läns och Ölands flora»: »Mellan Wickleby och Fröbygårda på Öland 

 fann jag 1837 på en sandås många exemplar — — — , hvilkas 

 kalkblad voro fördelade i talrika, jämnbreda, smala tlikar. Eltt ex. 

 hade 6 tredelta kalkblad». Förutom från Öland meddelas i den 

 svenska botaniska litteraturen uppgifter om fynd af Pulsatilla vul- 

 garis f. schizantha i Skåne (F. W. C. Areschoug, Skånes flora, 2 

 u|)pl. Lund 1881, sid. 185) och Västergötland (Saxtorp och Sand- 

 hem; se O. NoRDSTEDT, Sandhems flora, 1, Botan. Notiser 1900, sid. 

 79). — Monstrositeter i blomman hos Anemone (Pulsatilla) pratensis 

 omnämnas af K. Johansson från Gotland: »Monströsa former, som 

 genom ståndares och pistillers transformering fått talrika flikade 

 hylleblad, äro sedd i Follingbo och Sundre» (K. Johansson, »Huf- 

 vuddragen af Gotlands växttopografi och växtgeografi). K. Sv. Vet. 

 Ak. Handl. Bd. 29 No: 1. Stockholm 1897. Sid. 172.). 1 Neumans 

 och Ahlfvengrens flora angifveS också för Pulsatilla pratensis, att 

 den liksom P. vulgaris »varierar med flikade kalkblad: f. schizope- 

 tala Lge (Gtl.).» 



Efter dessa inledande ord om hvad man af litteraturen känner 



