232 



Af det, som anförts, framgår det, att Hippophae i Sverige har två 

 Titbredningsområden, nämligen vid kusten af Kattegat och längs 

 Bottniska vikens stränder. Vid Kattegat är den mycket sparsam, 

 då den där samlats i Bohuslän blott på de två anförda ställena, 

 som båda ligga nära Lysekil, och dessutom på ett ställe nära Göte- 

 borg. Det är dock skäl, att det undersökes, om den på de nämnda 

 lokalerna verkligen är spontan eller ej, ty den möjligheten fmnes ju, 

 att exemplaren i fråga kunna ha insamlats på odlade individ, utan 

 att anteckning därom gjorts på etiketterna; det vid Göteborg insam- 

 lade exemplaret ter sig för mig i detta hänseende särskildt miss- 

 tänkt. Under förutsättning af att af vestkustexemplaren åtminstone 

 de bohusländska härröra från verkligt vild Hippophae, framställer 

 sig den frågan, huru man skall förklara denna förekomst. Dess 

 inskränkta utbredning i Bohuslän tyder på en invandring i recent 

 tid, och därvid ligger det nära till hands, att den kommit från Dan- 

 mark. Hippophae är nämligen en af de fanerogamer, som gå längst 

 mot norden i Danmark, i det att den, såsom jag själf sett, växer 

 tillsammans med Elymiis arenariiis, Psamma arenaria och Eryngiiim 

 maritimiim på de nordligaste klitterna på Skagens udde. Vägen där- 

 ifrån till Lysekil är ej längre, än att en endozoisk frötransport på 

 densamma måste anses vara möjlig, ja till och med sannolik. Från 

 Norge kan den ej ha kommit till Bohuslän, åtminstone ej i nyare 

 tid, då den i Norge knappast förekommer söder om Trondhjems- 

 fjorden; A. Blytt^) anger dess förekomst i Norge: »Nordenfjelds 

 fra Trondhjemsfjorden till Stegen 67° 56'. Angives ogsaa for Nord- 

 fjord». 



Hippophae har, såsom synes af det ofvan anförda, en så stor ut- 

 bredning längs Norrlandskusten, att den nog med fog kan sägas 

 vara karaktäristisk för densamma. Lägges härtill, att den i Fin- 

 land förekommer på hela kuststräckan från Åland upp till Norra 

 Österbotten, medan den i detta land saknas på sydkusten längs 

 Finska viken likasom i Sverige vid dess Östersjökust, kan man med 

 ännu större fog säga, att den är en karaktärsväxt för Bottniska viken. 



Undersöka vi närmare dess utbredning på den svenska ostkusten 

 finna vi, att denna är mycket ojämn. Från Furusundstrakten (Blidö) 

 är den mycket allmän och riklig på en kuststräcka af omkring 20 

 mil eller till och med Hille socken. Där norr om kommer en kust 

 på omkring 12 mil, på hvilken den, om man frånser det tvifvelaktiga 



^) A. Blytt, Haandbog i Norges flora. 



