235 



bredning i Dalslaiui: Vid väften nära Aniniskoj^s kyrka, vid Öster- 

 byn (D:r TinciVALl); vid I)jupedalsl)ron pa gränsen till Västergötland 

 (S. Lindghkn)»; och i Värmland: »I östra delen från Gullspangs- 

 älfven genom hela Wissnums och Ölme härader ända till vägen till 

 Guslalsvik; för öfrigt pä I^urön (L. Bohcsthöm).» 



I Svealand når Thiimiis nordgränsen för sin förekomst som en allmän 

 växt, men del närmare lorIopj)el af denna nordgräns framgår ej Ivd- 

 ligt af del material, hvaröfver jag förfogar. I Tppland gar den 

 längs kusten upp till Hlidö enligt .1. W. Hamnkh I. c, men i de 

 nordligare socknarne Vätö och Väddö saknas den och detsamma 

 är sannolikt fallet med kustsocknarne norr därom; flertalet exemplar 

 i Herb. mus. Ups. äro från Uppsalalrakten '\ ett från Sigtuna M och 

 ett från Roo^). Från Västmanland finnas blott tva exemplar, det 

 ena från Kungö^) (1843\ det andra från > mellan Gyttorp och Grex- 

 åsen»^) (1825, herb. Wahlknhkhg); enligt O. Dahlghkx-) finnes den 

 vid Sala. De två exemplar, som jag sett från Dalarne, härstamma 

 det ena Iran FurudaP) nära Oresjön (1853, Classon), det andra från 

 trakten af Krylbo, »mellan Viggarne och Brunnbäck» ^); den grund- 

 lige kännaren af Dalarnes flora fil. lic. G. Samuelsson har benäget 

 meddelat mig, att dessa två exemplar utgöra belägg för de enda två 

 mindre utbredningsområden för växten, i hvilka han själf sett den 

 i Dalarne; för Krylbotrakten har han dessutom tillagt två lokaler, 

 nämligen Grytnäs, Åsbo och Folkärna, Brunnbäck, Brovallen. 



I Norrlands två sydligaste landskap, Gestrikland och Helsingland, 

 hör Tlujmiis serpijlliim till de sällsyntare växterna och den förekom- 

 mer blott i de inre delarne af dessa landskap, ej i kusttrakterna. 

 Från de inre delarna af Gestrikland är den sedan länge känd från 

 Ockelbo socken, vid landsvägen bortom Ockelbokrogen^); själf har 

 jag tillsammans med d:r J. A. Buundin antecknat den från Fernebo 

 socken, Xässja och flerstädes vid vägen mellan Gysinge och kyrkan, 

 mest på en rullstensås; enligt stud. Wald. Olsson skall den dess- 

 utom finnas vid vägen mellan Gysinge och Årsunda samt vid Sand- 

 viken och Siljansö i Högbo socken. I ett interfolieradt exemplar af 

 Rob. Hautman's Gäfletraktens växter (1863), i hvilket exemplar för- 

 fattaren intill sin död 1891 antecknat alla märkliga nyfynd för flor- 

 omradet. Valbo och Hille socknar, saknas Tlnjmiis serpi/lliim, och 

 under min vistelse under somrarne 1895 — 1901 i Gestriklands kusl- 



') E.xemplar härifrån finnes i Plerb. mas. Ups. 



-) O. Dahlguen. Salatraktens kärlväxtflora (Sv. Bot. Tidskr. 1910). 



