284 



underlag af groft grus och sand samt kantad med mer eller mindre mäk- 

 tiga tångbäddar. Pa själtva tängbädden frodas en ofta koloniartad vegeta- 

 tion af Atriplices. Sneda maritima. Salsola Kali, Polyyuniim-aricr, Honkenya 

 peploides, Stellaria crassifolia v. brevifolia, Cochlearia officinalis och danica, 

 Cakile maritima, Potentilla anserina, Glaux maritima, Galeopsis bifida, 

 Malricaria ^maritima, Sonchiis arvensis jämte många andra. Tångbäddens 

 flora är dock föga stadigvarande, utsatt för risken, som den är, att af 

 första storm helt och hållet förstöras. De flesta å tången växande ar- 

 terna äro dock så pass allmänna, att nya frön af desamma ständigt till- 

 föras tångbäddarne hvarför floran år efter år är tämligen oförändrad. 

 En och annan mera sällsynt art, såsom Salsola Kali och Atriplex Babing- 

 tonii, torde man dock endast undantagsvis återfinna å samma lokal tvenne 

 år å rad. 



Ofvan tångbädden bland rullstenarne och gruset återkomma de flesta 

 af de uppräknade tångväxterna och dessutom träffas allmänt Elymiis arc- 

 nariiis, Allium vineale och oleraceiun. Melandriiim album, Crambe mari- 

 tima, Euphorbia palustris, Anyclica litoralis. Solamim Dulcamara, Tana- 

 cetiim vulgäre, samt mera sällsynt Ammophila arenaria, Asparagus offici- 

 nalis, Ligusticum scoticum och Eupalorium cannabimim. Längre u])p frän 

 stranden får vegetationen ett nägot annat utseende. Snår af Mespilus-, 

 Rubus- och Rosa-avier samt Prunus spinosa kanta här bergfoten och 

 klippafsatserna och öfriga karaktärsväxter äro Allium Scorodoprasum, Po 

 lygonum dumelorum, Erysimum hieraciifolium, Ribes rubnim v. pubescens, 

 Lathyras silvestris, (Adyslegia sepium och Lonicera Periclymenum. 



Stränderna pä inre sidan af öarne samt vid de langgrunihi vikarne 

 och trånga sunden te sig i regel helt annorlunda. På ett och annat 

 ställe kan visserligen strandbildningen vara densamma som den ofvan 

 skildrade, men oftast äro stränderna här gräsbevuxna och bilda ett slutet 

 växttäcke ända ut till vattenbrynet. I hafvet utanför sådana stränder 

 förekomma allmänt Zostera marina och Ruppia spiredis samt flerstädes a 

 grundare vatten Zostera nana, Ruppia rostellala och brachypus samt nå- 

 gon gång Zcmnichellia major. Närmare stranden bilda Arundo Phrag- 

 mites samt Scirpus maritimas och Taberna?montani täta bestånd och Sali- 

 cornia hcrbacea är allmän, ofta växande sä långt ute, att den äfven vid 

 medelvatten är till hälften öfversvämmad. Strax innanför å den begyn 

 nande gräsmattan återkomma ännu en gång en del af tångbäddens växter 

 och för öfrigt karaktäriseras floran af allmänt förekommande Triglochin 

 maritimum, Agroslis stolonifera v. maritima, Atropis maritima, Scirpus 

 rufus, pauciflorus och uniglumis, Carex Goodenowii, Juncus '^Gerardi, Sa- 

 gina nodosa, subulata, procumbens och maritima, Spergula salina och 

 marginata, Trifolium fragiferum, Statice maritimum, Centaurion Erythraja 

 och pulchellum, Myosotis ccespitosa, Euphrasia tenuis, Odontites simplex, 

 Plantago marilima och Aster Tripolium. Mera sällsynt träflas Carex salina 

 *cuspidata v. kattegattensis och marilima, Limoninm humile, Plantago Co- 

 ronopus och Artemisia maritima. Där stränderna äro sandiga, tillkomma 

 vanligen Festuca rubra v. arenaria, Triticum junceum, Carex arenaria samt 

 på några få lokaler Carex incurua, Salsola Kali, Polygonum Raji och 

 Eryngium maritimum. 



