391 



Novaja Semljas salices halva vaiil röreinal för liera forskares 

 studium. Särskildt hafva svenska l)otanisler därvid inlagt förljäii- 

 sler genom att frän ögru|)j)en liemföra rika Å'«//a"-sanilingar; bhuid 

 dessa forskare ma här nämnas A. N. Lundström och O. Ekstam. 

 Den förre har äfven i ett monografiskt arbete^) sökt analysera No- 

 vaja Semljas talrika .Sa/zx-former ur morfologisk och fylogenetisk 

 synpunkt. Detla numera 35 år gamla arbete, som länge ansetts äga 

 klassiskt värde, fyller dock icke till alla delar måttet ur modern 

 salikologisk sj^nvinkel. Af denna orsak och på grund af den ark- 

 tiska Sa/Zx-ilorans intima samband med den nordskandinaviska, vill 

 jag här i en svensk lidskrift framlägga resultaten af de undersök- 

 ningar, som möjliggjorts genom min ofvan anförda salikologiska 

 studieresa. Enär denna inskränktes till blott ett fåtal punkter inom 

 den vidsträckta ögruppen,^) så kan min här lämnade beskrifning af 

 dess salixflora icke uppträda med några anspråk på fuUständighet; 

 genom studier å tillgängligt, af andra forskare insamladt material 

 har jag dock sökt i möjligaste mån komplettera de resultat, som 

 vunnits genom studiet af mina hemförda ganska omfångsrika sam- 

 lingar. 



T. ÖFVERBLICK AF DEN LOKALA SALIXFLORAN PA DE 



FYRA UNDERSÖKTA OMRÅDENA VID NOVAJA 



SEMLJAS VÄSTKUST. 



Innan jag öfvergår till detta arbetes viktigaste del, art- och hybrid- 

 beskrifningarne, vill jag i kortaste drag framlägga en öfverblick 

 öfver den lokala Salix-floran inom hvart och ett af de områden å 

 Novaja Semljas västkust, hvilka jag hade tillfälle att undersöka: 

 Kostin Shar, Karmakuly, Måtotschkin Sliar och Guba Krestövaja. 



Kösf/n Sfiar (Beluschja Guba). Den individrikaste SaZ/j;-arten var 

 här, likasom pa de öfriga af mig besökta lokalerna, S. polaris Wg. 

 Den för vegetationsbilden mest i ögonen fallande arten var däremot 

 *S. reptans Rupr., hvilken här uppträdde mycket allmän och varia- 



') A. N. Lundström, Kritische Bemerkungen iiber die Weiden Nowaja Semljas 

 nnd ihren genetischen Zusammenhang. Upsala. 1877. 



-) Novaja Semljas areal motsvarar ungefär en femtedel af Sveriges. 



