411 



på en lokal vid Koslin Shar, sanil en vid Malolschkin Shar fläck- 

 vis i mängd förekommande, till sin genes möjligen omtvistlig form, 

 hvilken jag upijfaltal såsom S. (jlauca L. x Idiiuijrcnsis Tranlv. C 

 subglaiica. Slutligen ma pa mer eller mindre välgrundade skäl lill 

 Novaja Semljas hybridogena Salix-avier äfven hänföras de icke säll- 

 synta, ofvan närmare afhandlade såglandade formerna af S. poUiria 

 Wg., S. reptans Rupr., S. arctica Pall. och S. roliindifoUa Trautv. 



Utom dessa här anförda hybridogena arter, hvilka bilda en myc- 

 ket stor del, ja strängt laget kanske hufvudparten af Novaja Semljas 

 5a//x-vegetation, finnas flera hybrida former, hvilka uppträda till 

 mindre frekvens och icke eller åtminstone bloll undantagsvis torde 

 fortplantas genom inbördes befruktning. Bland dessa märkes i 

 första hand S. reptans Rupr. x rotiindifolia Trautv., af hvilken de 

 intermediära formerna visserligen synas vara sparsamma, men hvil- 

 ken äfven i sig torde innefatta vissa talrikt representerade S. reptans 

 Rupr. närstående former. Bland de mindre svårtolkade bastarderna 

 märkas dels S. arctica Pall. x reptans Rupr. x S. polaris Wg. (resp. 

 Å\ arctica Pall. x glaiica L. x .S. polaris Wg.), hvilken ganska ym- 

 nigt förekom på vissa lokaler, dels de enligt min erfarenhet här 

 vida sällsyntare hybriderna .S. glauca L. x reptans Ruj)r., .S. polaris 

 Wg. X reptans Rupr., Å\ arctica Pall. x reptans Rupr. x .S. taimijren- 

 sis Trautv. och S. polaris Wg. x taimijrensis Trantv. — Till dessa 

 mer oomtvistliga Sa//x-bastarder ansluter sig ett flertal andra, nedan 

 närmare afhandlade former, hvilkas hybrida natur visserligen synes 

 påtaglig, men hvilkas närmare tolkning i många fall möter bety- 

 dande svårigheter. 



Salix arctica Pall. x glauca L. 



Denna hybrid anträffades i rätt betydande individantal pa enstaka 

 lokaler vid Matotschkin Shar och Karmakuly. Äfven från sydligare 

 delar af Novaja Semlja har jag sett insamlade exemplar af hybri- 

 <len. Denna torde näst ^S. lanata L. vara dessa trakters mest stor- 

 bladiga och buskliknande Salix-iorm, hvilken uppnår en höjd af 

 K) — 15 cm. Bland andra här förefintliga Salices liknar den mest 

 S. arctica Pall. x reptans Rupr., frän hvilken den skiljer sig genom 

 vissa för .S. glauca L. karakteristiska egenskaper: gula grenar, utdragna 

 årsskott, större blad med rak bladspets och slät, svagt nätådrad 

 glaucescent undersida, större blomsamlingar med gula — bruna, smalare, 

 ovala — trubbspetsade hängetjäll, trubbiga, 2-klufna nektarier, vid ba- 



