520 



KRONOLOGISK FÖRTECKNING ÖVER VÄXTPLATSER FÖR SILENE 

 DICHOTOMA I SVERIGES OLIKA LANDSKAP. 



1. Skåne. 



1867. Malmö, v. om Ribersborg i ett klöfvcrfält i stor mängd (S. A, 

 Tullberg enl. Lilja, I, p. 287); Malmö (N. Lilja i U. M. H., 

 R. M. H., H. M. Ramberg i L. M. H., A. Tullberg i U. M. H., 

 L. M. H.); Hammaiiöfs s:n (A. RÅÅTH enl. Lilja, I, p. 287). 



1868. >'på åkrar, helst bland klöfver; flerstädes vid Malmö; mellan Söfve- 

 stad och Krageholm (S. A. Tullberg); Ö. Torp vid hafsstranden 

 (E. RÖÖS). Ehuru antagligen inkommen med klöfverfrö, torde dock 

 denna växt, då den redan vunnit en sådan spridning, anses för- 

 tjänt af medborgarrätt i vår flora» {Grönvall, I, p. 183); Maglarps 

 s:n H. M. Ramberg i U. M. H., R. M. H.). 



1869. Ahlstads s:n (R. Helgesson i G. Samuelssons herb.); Malmö i 

 klöfveråker (S. A. Tullberg i L. M. H.). 



1870. Malmö i hafreåkrar mellan Rönneholm och Limhamn (E. Ceder- 

 WALL enl. Lilja, I, p. 287 . 



1875. Lund C. G. Ph. Humbla i L. M. H., R. M. H.); Kjells-Nöbbelöfs 

 s:n i klöfveråkrar B. F. CÖSTER i U. M. H., R. M. H., Jönköpings 

 h. allm. lärov. herb.;. 



1879. Dalby s:n i stor mängd i en vall (Hj. Möller). 



1881. i åkrar, i .synnerhet klöfveråkrar, införd med utländskt frö och 

 numera ganska spridd i södra och västra delen t. ex. Kjells-Nöbbe- 

 löf (B. CÖSTER), Lund (i. Humbla, Malmö mellan Rönneholm 

 och Limhamn (E. V. Cederwall), Hammarlöf (enl. Lilja), St. 

 Svedala (G. Humrla), Östra Torp på hafsstranden (S. A. Tull- 

 berg), Söfvestad, Krageholm, m. fl. st.» (Areschoug, I, p. 285). 



1888. Tolånga s:n (A. ROTH i U. M. H.). 



1889. S. Asums s:n A. RoTH i C. G. H. Thedenius herb. ; Lund (B. F. 

 CÖSTER i Västerås h. allm. lärov. herb.); Farhults s:n (A. Sjö- 

 ström i Falu h. allm. lärov. herb.); Välinge s:n: Tånga (R. Wal- 

 lengren i U. M. H., Västerås h. allm. lärov. herb.). 



1880 eller 1890-talet. Efveröds s:n: Lyngby gård (L. Lavesson i L 

 M. H.). 



1890. Välinge s:n: Tånga (R. Wallengren i R. M. H.). 



1893. Balkåkra s:n: Marsvinsholm (ÖSKAR WijkstrÖm); Bårslöfs s:n (J. 

 A. Sjöström i U. M. H.); Hvellinge s:n: mellan Hvellinge och 

 St. Hammar i klöfvervall (J. Berggren); Tygelsjö s:n (RuD. Her- 

 LITZ i U. M. H., L. M. H.); Malmö (Fr. E. Ahlfvengren); Hel- 

 lerstads s:n: Vasaholm (JOH. Vide i Malmö h. allm. lärov. herb.). 



1894. Stehags s:n (OTTO Möller i R. M. H.); Österslöfs s:n (L. J. Wahl- 

 STEDT i L. M. H); Svedala s:n: Roslätt (A. Nordström i U. M. H.). 



1895—99. >på flera ställen i klöfvervallar kring Eslöf» (Birger, I, p. 220). 



1896 — 97. Simrishamn, norr om staden på sandiga klöfvervallar, riklig, 



men tyckes så småningom försvinna (Holmberg, I, p. 71). 



