567 



i det alt denna genom en hydrolyseringspiocess omsattes i socker. 

 En potatisknöl, som legat ett j)ar veckor vid en lemperaiur omkring 

 O" eller föga däröfvei-, blir så rik j)å socker, alt han smakar söt. 

 Höjes lemperaluren, kondenseras sockret till stärkelse, hvarjämle en 

 del syrsattes lill kolsyra och vatten genom andningen, sa all po- 

 tatisen efter någon tid åter har normal smak. En brysselkål blii- 

 :som bekant äfven mera viilsmakande lill följd af ökad sockerhall, 

 sedan den någon lid stått ulsall för myckel låg temperatur, särskildl 

 om denna varit så låg, all den frusit. Om sålunda en växl i)å- 

 verkals någon tid af myckel lag lemjieralur, som hotar alt skada 

 honom genom frost, sa sänkes hans fryspunkt, och han blir äfven 

 på så sätt frosthärdigare. 



Det återstår att omnämna ännu ell skydd, som växterna hafva 

 mot frost. Detta utgöres af deras hudväfnad, som hos öfvervint- 

 rande växtdelar alltid är synnerligen kraftigt utbildad. En sådan 

 är trädens och buskarnes ytterbark. Dennas förnämsta uppgift är 

 visserligen alt skydda mot ullorkning, men den utjämnar äfven i 

 någon mån hastiga temperaturväxlingar, när (ien bestar af tjocka 

 lager luftförande celler och sålunda är en dålig värmeledare. Där- 

 jämte möjliggör den i hög grad växldelens underkylning, så alt frys- 

 ning inträder först vid en temperatur, som kan ligga flere grader 

 under växldelens fryspunkt. Om denna hos ett äpple ligger vid — 2^ 

 kan del godl utsättas för en temperatur af — 4°, ulan all isbild- 

 ning uppslår i del inre, och del kan då äfven ulan fara ])lölsligl ut- 

 sättas för högre temperatur. Mogna vindrufvor, hvilkas fryspunkt 

 ligger vid — 8*^, börja frysa i sill inre, först när temperaturen gått 

 ned under — 7 a 8" (enligt H. Muller-Thurgau). Men ett villkor 

 för att en växtdel skall kunna underkylas är, att den icke har ett 

 öppet (färskt) sår. Allages skalet pa något ställe hos ell äpple, så 

 börjar frysning vid sårytan, så snart temperaturen nedgått under 

 dess fryspunkt. Den värme, som frigöres, då vattnet antar fast 

 form, hindrar underkylningen. Och denna blir desto mera för- 

 hindrad, ju större såret är. På samma sätt är del med hvilken 

 växtdel som helst, att han börjar frya förr, om han är sårad eller 

 afskuren. Men när temperaturen i det underkylda äpplet sjunkit 

 så myckel, att frysning börjat, sa stiger temperaturen inom det- 

 samma lill dess fryspunkt och stannar vid denna, till dess all frys- 

 ningen utbredt sig i hela äpi)et. Därefter sjunker den sa småning- 

 om lill onigifningens temperatur. Detta förlopp kan lält alläsas pa 

 en i äpplet instucken känslig termometer. Temperaturens stigning 



