568 



från underkylningsgraden till fryspunkten beror, som nämndt, på 

 det värme, som frigöres, då vatten öfvergår till is. Denna värme- 

 utveckling är äfven ägnad att i hög grad hejda frysningen, så att 

 den förlöper långsammare. 



Villkoren för att buskar och träd skola äga högsta möjliga grad 

 af frosthärdighet, äro alltså följande: Protoplasman skall i god tid 

 på hösten hafva afslutat sin lifsverksamhet och antagit sådan be- 

 skaffenhet, att den är härdig mot omlagring af sina smådelar. Cel- 

 lerna skola vara rika på upplagsnäring, såväl vattenlöslig som olöslig. 

 Därjämte böra skotten vara försedda med ett kraftigt barklager, 

 ett villkor, som i jämförelse med de två föregående är af under- 

 ordnad betydelse. De fysiologiska betingelserna för god vinter- 

 härdighet hos ett fruktträd äro, såsom vi skola finna, desamma 

 som för riklig blomning. Växtplatsen skall vara solig och varm,, 

 så att rikligt af kolhydrat kan beredas. Emedan kolsyreassimila- 

 tionen gynnas af hög relativ fuktighet hos luften, i det att klyföpp- 

 ningarne då stå säkrare öppna, så ligger däri en af anledningarne 

 till, att träd och buskar stå sig bättre mot stark frost i ett kust- 

 klimat. (Härtill bidrager naturligtvis äfven, att temperaturväxling- 

 arne icke försiggå så hastigt i kusttrakterna som i det inre af 

 landet). Jorden får ej vara vattensjuk, så att rötterna hindras från 

 att upptaga tillräckligt af näring och därmed äfven af vatten till 

 ersättning af det, som bortgår från bladen genom transpirationen, 

 ty häraf hämmas kolsyreassimilationen. Om jorden redan under 

 högsommaren är torr i det öfre jordlagret, så att nitrifikationen af- 

 stannar och tillgången på kväfve därigenom minskas, får växten 

 mera öfverskott af kolhydrat. Skotten tvingas äfven till följd af 

 mindre tillgång på ägghvita att afsluta sin tillväxt tidigare på som- 

 maren och kunna därföre mogna vid en tid, då belysning (längre 

 dagar) och temperatur äro mera gynnsamma för kolsyreassimilatio- 

 nen, hvarigenom cellerna blifva rikare på upplagradt material. Ty 

 den egentliga upplagringen i cellerna vidtager först, när skotten äro 

 fullvuxna och det i bladen beredda byggnadsmaterialet på grund 

 däraf ej längre behöfver användas för utbildning af nya celler. En 

 solrik och varm sommar, som tillika är torr, är sålunda ägnad att 

 göra träd och buskar vinterhärdiga. 



De olika näringsämnena i jorden hafva ett stort inflytande på 

 trädens och buskarnes utbildning med hänsyn till härdighet mot 

 frost. Riklig tillgång på kväfve föranleder, att skotten blifva frod- 

 vuxna och sent mogna på sommaren. Deras celler blifva jäm- 



