656 



På parcellen med enbart chilisalpeter {S. medium): Mijlia anomala, 

 Nardia crenulata samt Cephalozia catenulata och media. 



På parcellen med kainit och chilisalpeter (S. medium): Odonfo- 

 schisma Sphagni, Cephalozia bicuspidata och C. catenulata. 



På parcellen med thomasfosfat, kainit och chilisalpeter: unga 

 skott, tämligen säkert af Pohlia nutans och Taijloria tenuis. 



Under 1912 ha nu mossorna ytterligare utvecklats, men inga 

 fruktificerat. På ett par parceller, hvari kalk ingår, anträffades spar- 

 samt Funaria hijgrometrica c. fr., hvilket stämmer med Tibergs' 

 iakttagelse, att på hvitmosstufvor, hvilka öfverströtts med målen 

 dolomit, denna mossa gärna blir karaktärsväxt. 



På hösten 1912 iakttogs också, att parcellen med enbart chili- 

 salpeter utom mossor äfven öfverväxts af klorofycéer, svamphyfer 

 och mindre individ af Cladonia rhangiferina jämte unga bålar af 

 Cetraria islandica. 



Genom de gjorda försöken torde sålunda kunna fastslås, 

 att kalk och superfosfat och i mindre grad thomasfosfat 

 verka direkt förintande på hvitmossor, medan verkan af 

 kainit och chilisalpeter är mera osäker. Emellertid 

 framkalla dessa liksom stallgödsel en liflig alg- och 

 mossflora, som förkväfver nyskottbildningen. 



ANVÄND LITTERATUR. 



Rörande äldre litteratur i ämnet hänvisas till de utförliga förteckningarna 

 i ffilHLMAXNS och Pauls arbeten. 

 V. CEhlmann, Vegetative Fortpflanzung der Sphagnaceen nebst ihrem Vcr- 



halten gegen Kalk. Inaug.-Diss. Braunsctiweig 1898. 

 H. Paul, Die Kalkfeindliclikcit der Sphagna und ihre Ursache etc. Mitt. 



d. K. Bayr. Moorkulturanst. 1908 H. 2. 

 H. V. TiBERG, Drag ur näringslifvet i Filipstads bergslag. 1912. \V. 



Zachrissons B. A. B., Göteborg. 

 — T> — , Skogsproduktion på kemisk grundval. Verml. Bergsm. fören. 



Annaler 1906. 

 — » — , Skogsjordsanal5^sen och jordens produktionsförmåga. Verml. Bergsm. 



för. annaler 1907. 



