af Norrmalm blifvit uppsökta af de högre och hurgnare samhälls 

 klasserna, saknades ingalunda representanter för dem äfven i kvar- 

 teren vid Osterlånggalan och dess gränder, l^^örmodligen var det 

 vetskapen härom och förhoppningarna om lönande praktik hos 

 traktens talrika köpmansfamiljer och välmående borgare, som be- 

 stämde LiNNHS val af bostad, men han påverkades därvid utan 

 tvifvel äfven af ekonomiska hänsyn. Vid Osterlånggalan och F^er- 

 kens gränd, som i förbigående nämndt torde ha fått sitt namn efter 

 ett vid densamma beläget näringsställe, hvars skylt innehöll en gris 

 (det tyska F^erkel?), bodde han säkerligen billigare än vid den för- 

 nämligare Västerlånggatan eller vid de andra, mondänare gatorna 

 i stadens västra del, där Riddarhustorget motsvarade den nutida 

 Kungsträdgården såsom mötesplatsen för den eleganta och sysslo- 

 lösa världen, samt grannskapet med de präktiga adelspalatsen och 

 rikets kollegier medförde en höjning i hushyrorna. Ett annat mo- 

 tiv till att LixNK valde sitt hemvist i stadens östra del, såsom om- 

 rådet m.ellan Skeppsbron och Österlånggatan, Stora Tullgränd och 

 Slottsbacken ännu vid denna tid otliciellt benämndes, torde ha 

 funnits däri, att han i denna trakt af staden hade jämförelsevis få 

 kolleger eller konkurrenter i läkekonstens utöfvande och att han 

 sålunda kunde beräkna att få god praktik, så fort han blifvit känd 

 och uppmärksammad. Detta dröjde emellertid, såsom framgår såväl 

 af hans egna anteckningar som af hans biografers skildringar, åt- 

 skilliga månader, och under tiden hade han tillfälle att se sig om 

 i och förnya och vidga bekantskapen med Stockholm, där han hade 

 uppehållit sig några veckor dels på nyåret 1729 och dels under 

 sommaren 1731. Vid det förra tillfället hade han bevistat de ana- 

 tomiska föreläsningar och demonstrationer, som i stadshuset vid 

 Södermalmstorg i därvarande anatomisal höllos af arkiatern vox 

 BuoMKLL, assessorerna Soem och Nohdknhkim m. fl. af hufvud- 

 stadens förnämsta läkare, vid det senare bodde han och var gäst 

 hos apotekaren Johan Conkad Warmholtz, som innehade apoteket 

 Markattan^) och hvars son Carl Gustaf Warmholtz, den seder- 



') Detta, som i afseende på åldern var det andra i ordningen af hufvudstadens 

 apotek och räknade sin tillkom.st från 1020-talet, då det anlades af Gustaf II 

 Adolfs lifmedikus Jakob Robertsson, var ifrån början och ända till 1860 beläget 

 vid Stora Nygatan (N:o 28j. Warmholtz blef dess ägare år 1705 genom gifte med sin 

 föregångare J. L. Allmachers dotter och innehade det till sin död 1745. Apoteket 

 flyttades 1860 till N:o 42 Stora Badstugatan, 1879 till N:o 3 vid samma gata och 

 1892, då det i stället för J/ar/cflffr(?i fick namnet ieojjarrZe», till N:o 16 Tegnérgatan. 



