671 



synes otvetydigt visa, all I. inni': under de två sista åren af sin 

 Stockholmstid l)odde i Räntmästarehuset — en utan tvifvel sär- 

 deles väl vald plats för hans läkarepraktik, och härför linnes ännu 

 ett åtminstone indirekt bevis af intresse. 



Bland Linnks närmare vänner och bekanta, sedan han 

 blifvit känd i hufvudstaden och uppmärksammad i dess veten- 

 skapligt intresserade kretsar, märkes den framstående mekanikern 

 MÅhti;n Thikwald, liksom Linné en af stiftarna af K. Vetenskaps- 

 akademien. Han var son af den till börden tyske hofslagaren eller, 

 som han benämnes i mantalslängden för 1740, profsmedsålder- 

 mannen Tiui:wali), som också bar dopnamnet Måi\ti:n och ägde 

 ett hus vid den efter honom uppkallade gränden mellan Järn- 

 torget och Kornhamnstorg och i närmaste grannkvarteret till kv. 

 Achilles. När Linnk, hvars maka vid tidpunkten närmast före och 

 efter sin nedkomst vistades hos sina föräldrar i F^alun, fick under- 

 rättelse om sonens födelse, skref han ett bref) till fru Anna Lisa, 

 hvari han tolkar sin fadersglädje m. m. och bland annat skrifver: 

 >Jag har låtit notihcera din barnsäng till Kiksrådinnan, Riitenschiölds, 

 Koppar slcuj arens, Ziernogels etc, h vilka alla fägna sig däröfwer hö- 

 geligen, önska k. Mors restitution och dig mycken hälsning till- 

 sända.» — Riksrådinnan var utan tvifvel grefvinnan Tkssin, Ru- 

 ti:nschiölds voro antagligen dåvarande fiskalen i riksbanken Göhax 

 Adolf R., känd för sina naturhistoriska intressen, slutligen hof- 

 rättsråd och lagman, och hans fru, f. Rutknsparrk, och Ziehvo- 

 ('.l-:ls hofapotekaren J^^gidits Z. och hans fru, f. Ribp:, och kan 

 man ej antaga, att »Kopparslagarens» voro ålderman Triewalds? 

 Vid ifrågavarande tid var ju skillnaden ej så stor som sedan mel- 

 lan kopparslagare och smeder, och Linnés hörde väl till den 

 hedervärda borgarfamiljens umgänge, både genom bekantskapen 

 med sonen och, om antagandet om bostaden är riktigt, till följd 

 af det nära grannskapet. 



Hvilken lägenhet Linné bebodde och om det var med utsikt 

 åt Skeppsbron och öfver Strömmen eller öfver Slussområdet och 

 Söders ännu ej af s. k. skandalhus missprydda höjder, har varit 

 omöjligt att utreda, då några uppgifter om våningarnas fördelning 

 m. m. ej förekomma i mantals- och taxeringslängderna och andra 

 källor ej stått till buds. Men utrymmet var antagligen ej något 



^) Dateradt Stockholm den 26 jan. 1741 och infördt som bil. VIII i förstadelen 

 af FuiEs' a. a. 



