705 



4. Ålberga-lokalen n:o 2. 19^7712. 



Alnus gliitinosa, Betala odorata, B. uerrinosa, Picea excelsa, Popu- 

 lus tremula, Primus padus, Sorbus aucuparia, Tilia ulmifoUa. 



Daphne, Ribes alpinum, R. grossularia. 



Anemone hepatica, Anihriscus siluestris, Convallaria majalis, Epilo- 

 bium augusti folium, Equisetuni siluaticum, Fragaria vesca, Galium 

 boreale, Geranium siluaticum, Geum riuale, Lathijrus pratensis, 

 Majanthemum, Melampyrun siluaticum, Orobus tuberosus, O. uernus, 

 Oxalis acetosella, Pleurospermum austriacum: 1 sterilt exemplar, P//ro/a 

 secunda, Rubus saxatilis, Spira'a ulmaria, Veronica chamivdrys, V. 

 officinalis, Vicia cracca, Y. sepium, Viola mirabilis, V. riuiniana. 



Carex digitala, Dactylis, Deschampsia ca'spitosa, Luzula pilosa, Mi- 

 lium ejfusum, Poa nemoralis, Scirpus siluaticus, Triticum caninum. 



5. Ålberga-lokalen n:o 8. 19^7712. 



Populus tremula: buskartade rotskottsexemplar, Prunus Padus: 

 buskexemplar. — Daphne, Ribes alpinum, Rubus ida'us. 



Alchemilla vulgaris, Cirsium heterophyllum, Conuallaria majalis, 

 Equisetuni siluaticum, Fragaria uesca, Galium boreale, Geranium sil- 

 uaticum, Orobiis tuberosus Paris, Pimpinella saxifraga, Pleurospermum 

 austriacum: 19 blommande och flere sterila exemplar, Potentilla 

 erecta, Pteris, Rubus saxatilis, Stellaria graminea, Succisa, Trollius, 

 Viola riuiniana. 



Agrostis uiilgaris, Calamagrostis arundinacea, Dactylis, Deschampsia 

 ca'spitosa, D. flexuosa, Melica milans, Scirpus siluaticus, Triticum 

 caninum. 



Af de of van meddelade artlistorna framgår, att Pleurospermum å 

 alla de närmare undersökta växtplatserna uppträder i mer eller 

 mindre löfängsartad vegetation. Helt naturligt är dock, att flere 

 arter i de gjorda uppräkningarna ej kunna anses såsom för löf- 

 ängsvegetation särskildt typiska. Se vi exempelvis på de för Vreta- 

 lokalen angifna arterna, fmna vi bland dem representanter ej blott 

 för mera löfängsartad vegetation utan jämväl arter, karakteristiska 

 för å ena sidan mera fuktig ört-gräsmark, å andra sidan ren lund- 

 däldsvegetation. Förhållandet är också det, att å Vreta-området 

 trenne olika ståndortstyper föreligga, en mera lunddäldsartad, en 

 mera gräs-örtbacke — löfängsartad och slutligen närmast bäck- och 

 åkanterna en mera fuktig ört-gräsmark. I den kring Kila-ån här 

 längst ned förekommande lunddäldsvegetationen är Pleurospermum 

 sällsynt; den starka beskuggningen utgör tydligen ett hinder för 

 dess trefnad. Bland de för denna vegetation mest karakteristiska 



ISvennl; Butanifk Tidxkrilt IHVJ. 46 



