DOMÄNSTYRELSEN INFÖR I908 ARS RIKSHAG. 93 



särskild aftarsbyrå i domänstyrelsen. Därvid framställer sig dock obe- 

 tingadt den frågan, huru det skall vara möjligt att, då det mesta af 

 tlomänstyrelsens göromål är att räkna till affärsverksamhet, lägga alla 

 affärerna på en byrå. Detta kan gifvetvis icke gå. Då i de flesta fall 

 alla dessa affärer oskiljaktigt sammanhänga med frågor, som falla inom 

 skogsmannens fackgebit, måste dessa beredas på de skogsbyråar, dit de 

 liöra. Skall någon särskildt sakkunnig affarskraft tillföras domänstyrel- 

 sen, synes alltså det i herr Ekmans motion föreslagna sättet vara att 

 föredraga. Skulle dock kronan komma att i Norrbotten själf förädla en 

 del virke för direkt e.xport jiå utlandet, så att under domänstj-relsen 

 komme att sortera ett sågverk och en pappersmassefabrik, torde de af 

 landshöfding Widén under debatten framhållna åsikterna böra få göra 

 sig gällande. I sådant fall synes nämligen nödigt hafva en affärsman 

 engagerad för att i utlandet försälja proilukterna frän dessa verk. För 

 dessa slag af affärer, h\artill fordras icke allenast en ingående känne- 

 dom om förhållandena ä den utländska marknaden i dessa branscher 

 utan ock förutvarande förbindelser med utländska importörer och trä- 

 varuagenter, saknas i domänstyrelsen nödig sakkunskap och erfarenhet. 

 Under debatten framhöll herr Ekman såsom »något i skogsväsen- 

 det oerhördt», att nettobehållningen från statens skogar icke uppginge 

 till mer än ungefär i krona per hektar, hvilket han ville tilLskrifva bristen 

 på praktisk och affärsmässig skötsel af statens stora skogskapital. I 

 detta uttalande instämde häradshöfdingen Kronlund och vice talmannen. 

 Herr P. Pehrsson framlade t. o. m. en kalkyl, enligt hvilken hälften af 

 hela inkomsten från statens skogar skulle åtgå till förvaltningskostnader 

 och aflöningar. Herr P. gör sig likväl därvid skyldig till betydande 

 felräkning. Inkomsten beräknade herr P. efter de senare åren, ;>då den 

 varit som högst^>, till Säg millioner. Den utgjorde likväl 1907 så nära 

 10 millioner, eller noga angifvet kr. 9,668,984: 20. Utgifterna upptog 

 herr P. efter de för år 1909 beräknade utgifterna. Gifvet är, att det 

 icke kan vara riktigt, att mot inkomsterna ett år ställa de för ett senare 

 år beräknade utgifterna. Därtill kommer, att det öfverhufvud taget är 

 alldeles oriktigt att bedöma en affär, som är beroende af konjunkturerna 



till det senare har att göra stora varuinköp. Detta är sant. Men det oaktadt håller jag 

 före, att hos domänförvaltningen i helt sedt måste ställas större fordringar å affärsmässig 

 skötsel Un hos telegrafförvaltningen. Detta bevisas däraf, att äfven hos den domänstyrelscn 

 underlydande förvaltningspersonalen — öfverjägmästare och jägmästare — måste ställas större 

 fordringar ä atfarsinsikt än hos den telegrafstyrelsen underlydande för\altningsper5onalen. 

 Visserligen har domänstyrelsen icke några större varuinköp att göra, ehuru sådana dock 

 förekomma, men de betydande egendomsinköp, som göras genom domänstyrelsen, kunna 

 dock räknas till lika viktiga affärer som sagda varuinköp. 



