r.x sjUDiK oi'Vr,K ka 1752 rT(ni-vKN" handbdk i sko(;ssk()tsi;i,. 161 



Angående plantering af tall rekommenderas 2 å väris^- tallars utsättande 

 med klimp. Härtill bör enligt författaren ett instrument från i\ngland an- 

 vändas, benämndt ■'rrowell . 



Om :)id-granen> skrifver Rosensten, att »allmogen ])ä (lottland har ett 

 artigt bruk dermed, at de betäcka sina wäggar med kl (|\vislar, at de liksom 

 vilja trotsa både Persiska och Turkiska Tapeter, ja om de än wore komne 

 ifrån sielfua THotel Royal de Gobelin uti Frankrike. 



.Angående enens storlek meddelas, att vid Norrkciping fanns en en, som 

 var af en alns diameter. — 



Författaren har sig vidare bekant, att >af enebär lilreder Holländaren 

 det så kallade (ienevre. > — 



■{'iden för vårsädcts utsående anger 'l'ro/,elius vara, då häggen blom- 

 mar och enen ryker; hwilket dammande intet annat wil säja, än at maris 

 jiollen, eller afwelstoftet, då flyger till honan, att göra henne dräglig». An- 

 gående enbären lära vi vidare, att enbären : drifwa wäder, derföre man all- 

 mänt brukar dem uti lavementer.» 



»När Qwinfolken efter födseln beswäras med knipningar, eller Colika 

 I-ochiali, brukas decocter af den inre barken, blandad med honung.:; 



Fnträsolja berömmes mycket, och författaren påstår, att densamma på- 

 smord botar bräckta ben och förlamade leder. Tillverkningen af denna 

 olja tillgår sålunda: Torra enstubbar packas väl i en gryta. En annan 

 gryta nedgräfves i jorden, på henne lägges ett lock med många små häl. 

 Häröfver hvälfves den andra grytan med enkubbarne. Öppningen mellan 

 grytorna ihopsmetas med krukomakareler, så att ej någon rök kommer in. 

 Häromkring göres en sakta eld. så flyter oljan ned i den undre grytan. 

 ( )ljan kallas hetsig. 



Rosensten angifver sedermera röda I".nen» från .\merika såsom tjänlig 

 för inplantering, en sak som han fått veta af professor Kalm, som vid denna 

 tid gjorde en studieresa till Amerika. 



Lärkträdet kallas »larkträ», och anges som ett utomordentligt trädslag. 

 Som exempel härpå anföres, att man funnit skepp byggda af lärk och cypress i 

 Numidiska hafvet 1 2 famnar under vattnet, samt att träet var så hårdt, att 

 de skari)aste yxor knappt kunde bita därpå, »änskiönt det legat öfwer 

 1,000 år under watten.» - 



För öfrigt varnar auctor för att utsätta lärk plantorna för för mycket 

 sol. — 



Af de stora kvistarna har Rosensten upptäckt, att det utflyter »en hwit 

 Manna, hwilken är purgerande, äfwen som Manna Calabrina. > - 



Eken finner författaren vara af stor betydelse för Sverige. Han anför 

 ett yttrande af Prof. Kalm: Om Americanernes 9 slags Ekar, som 



högst 10 å 12 års tid kunna stå emot förrutnelse.» »Wi kunna derföre 

 aldrig sätta nog wärde på wår Swenska Ek, och wara ömma om den, samt 

 måne om dess planterande. Jag har rest öfwer alt i Norra America, och 

 wet, at om wi rätt sköte wår Swenska F^k, skal hon oss mera båta, än många 

 tunnor gull, hwilket är och blir en ewig sanning. Jag önskar endast, at wi 

 kunde waka, när andra sofwa.» — Goda råd för oss svenskar, inte sant! 



»'JYenne ting^, yttrar Trozelius, »äro wid skogsplanteringen at märka och 

 i akt taga, 1) god grund, 2) uprigtiga frön, 3) ett wäl öfwat handlag, s 



SkogS7't'irii!ifi>ffningetts 'iidskri/t xgoQ. \ i 



