170 



IN MEMORIAM. 



sjutton är aflade studentexamen i Uppsala. Oaktadt sin ungdom, var han 

 fullt medveten om den lefnadsbana, han ville välja. ] )et var naturen och 

 skogen, som lockade hans håg. Utan upjjskof inträder den nyhlifne studenten 

 såsom elev vid skogsinstitutet. Här ägnade han närmare två och ett hälft 

 är åt studier och idogt arbete för sin utbildning. 1 juni 1850 afslutade han 

 sin examen och förordnades hösten samma är till extra öfverjägare i Stock- 

 holms län. Härigenom vigdes hans tjänst åt staten under en tid, som skulle 

 komma att omfatta närmare ett hälft sekel. Det var Kungl. Maj:ts befall- 

 ningshafvande, som utfärdade förordnandet, men därmed var ej förenadt visst 

 aflönadt arbete. B. mottog därför, redan innan han fyllt 20 år, ett honom 

 erbjudet vikariat såsom lärare vid skogsinstitutet. Här blef han sysselsatt till 

 en början tidvis, men senare såsom ordinarie lärare under en följd af år eller 

 ända till dess han inträdde säsom sekreterare i förra skogsstyrelsen. Men 

 imder sin verksamhet såsom vikarierande lärare sökte och vann han befordran 



till jägmästare, först i Västmanlands 

 län år 1857 och två år senare i Stock- 

 holms. Den praktiska skogshushåll- 

 ningen blef dock ej i sådan grad 

 föremål för hans verksamhet, att han 

 i detta afseende efterlämnat bestå- 

 ende spår. Däremot har han ägt 

 afgjord betydelse både såsom lärare 

 och såsom ämbetsman. Om denna 

 hans lifsgärning mä fördenskull några 

 meddelanden här lämnas. 



B. skildras af dem, som vid slutet 

 af 1850-talet och början af 1860- 

 talet genomgingo skogsinstitutet, sä- 

 som en exemplarisk och nitisk lärare. 

 Under denna tid var det egentligen 

 han, som, ehuru icke institutets di- 

 rektör, framför andra förde dess 

 runor med ära. Till honom blickade 

 eleverna upp med aktning och respekt. Hans exempel påverkade deras 

 vandel och lärde dem uppskatta arbetets ära. 



De ämnen, hvari B. undervisade, studerades med flit och noggrannhet. 

 Skogsskötsel var hans hufvudämne, men därjämte meddelade han praktisk 

 undervisning i skogsindelning. Han ledde nämligen under åtskilliga är indel- 

 ningsgöromålen både ute i skogarna och å lärosalen under planernas ut- 

 arbetande. 



Undervisningen i skogsskötsel skötte B. ])å det sätt, att han på förhand 

 skriftligen formulerade allenast vissa hufvudpunkter, hvilka han därefter utveck- 

 lade extemi)ore. Lämplig lärobok fanns icke, och B. öste för egen del huf- 

 vudsakligen ur tyska källor. Han hade ock under en studieresa år 1857 

 tagit kännedom om tysk skogshushållning, hvaraf intrycken ej förbleknat under 

 resor äfven i Schweiz, Frankrike och Danmark. Trakthyggesbruket var vid 



C. A. T. BJÖRKMAN 1S50. 



Efter en miniatyrroålniDg at 

 Fru Arnberg, f. Talen. 



