IN MliMOKIAM. I 7 I 



denna tid allmänt det allena saliggörande, och äfvin IS. var varm iicuiidrarc 

 däraf och framhöll dess företräden framför blädning. 



Eleverna iVirde anteckningar till ledning för sina hemstudier o<h repe- 

 titioner. Dessa ante< kningar växlade i form och fullständighet. Afven en 

 snabbskrifvare hann dock ej notera allt. B. intresserade sig så pass mycket 

 för anteckningarna, att han visste, hvilka som bäst återgåfvo innebörden af 

 hans undervisning, hvilket ingalunda behöfde vara de till omfånget digraste. 



(lifvetvis var behofvet af en lärobok i ämnet trängande. B. dröjde dock 

 länge med att utarbeta en sådan, helt ^•isst af ansvarskänsla. Att ens i huf\ud 

 sakliga delar bygga den pä nationell grund var ej möjligt, enär våra under- 

 sökningar och rön på området härför voro alldeles otillräckliga. Ej ens en 

 hel mansålder skulle äfven för en god iakttagare och flitig samlare varit till- 

 räcklig härtill. Han gick emellertid till verket och utgaf år 1868 sin hand- 

 bok i skogsskötsel. Läroboken förtjänar såsom barn af sin tid värt fulla 

 erkännande. Den är hällen i en värdig stil utan germanismer, som ofta voro 

 utmärkande för den tidens skogslitteratur, och som i fråga om en tidigare 

 utgifven lärobok i skogstaxation gifvit ])ressen anledning tala om skogsspräket 

 såsom det mesopotamiske sprog». Handboken utkom är 1877 i sin andra 

 upplaga, till hufvudsakliga delar öfverensstämmande med den första. Under 

 ett par decennier har denna lärobok utgjort en god grund för undervisningen 

 i skogsskötsel vid skogsinstitutet. Om vi ock nu — 40 är efter det boken 

 först utkommit ! — finna B:s handbok något föråldrad, kan man dock ej för- 

 neka, att vi i mänga afseenden ännu stå på B:s ståndpunkt och sakna pä 

 nationella undersökningar grundade resultat. 



Enligt den up])fattning, jag bildat mig om B., stod han pä en mera nu- 

 tidsenlig grund i skogsindelning än i skogsskötsel. Detta skulle visserligen 

 kunna delvis förklaras därmed, att utvecklingen hos oss mera träfiat den 

 senare än den förra. Men sanningsenligt vill jag erkänna, att B. i skogs- 

 indelning delvis var före sin tid. Samma uppfattning skall hvar och en 

 erhålla, som tar del af en hushällningsplan för Boda kronopark i Väster- 

 norrlands län, hvilken utarbetats af B. med biträde af skogsinstitutets elever. 

 Hans däri uttalade tankar äro tidsenliga ännu i våra dagar. Men dessa tan- 

 kar kommo ej till synes i det skogsstyrelsens cirkulär angående indelning, 

 som utfärdades är 1867. Än mindre framträder B:s klara syn på skogsbe- 

 ståndens biologi i skogsstyrelsens cirkulär 1869 angående sättet för tillämp- 

 ningen af åtskilliga utaf de föreskrifter rörande skogsindelning, som medde- 

 lats i styrelsens cirkulär af är 1867. 



De cirkulär, som nyss berörts, falla inom sfären för B:s verksamhet i 

 skogsstyrelsen. Detta verk började som bekant sin ämbetsförvaltning är iS^q 

 under en chef, som ej var fackman pä skogsområdet. Afven de styrelsens tjänste- 

 män, som stodo honom närmast, saknade sädana fackkunskaper. Redan 

 1860 antogs därför B. till chefens skogsvetenskapliga biträde, och några år 

 senare (1864) blef han t. f. sekreterare i styrelsen. Fem är därefter se vi 

 honom såsom ordinarie innehafvare af denna befattning. 



I skogsstyrelsen deltog B. på ett mycket verksamt sätt i det nydanings- 

 arbete, som denna styrelse hade att genomföra. Och ])ä hans lott kom till- 



