NAf.RA ANMAKKNINi^SVAKDA SI ANl lORI SM( )I )IFIK A'l'l( INKK 



17') 



varatagas, för att lucil clt-ssus tillhjälp söka na det uppsatta malct'. \ iss därom 

 att ett målmedvetet sträfvande i denna riktning i framtiden skall leda till ett 

 öiiskadt resultat, \ill jag för att i min män bidraga till underlättande af arbetet 

 med utNäljande af dessa mutationer, anföra några till sitt uppkomstsätt vidt 

 skilda standortsmodilikationer, hvilkas utbildning är af en sådan art, att de 

 möjligen kunna förblandas med mutationer. Ju mindre ett trädslags biologi 

 är studerad, dess svårare är tydligtvis att afgöra, om en uppträdande form 

 \erkligen är en mutation. Denna s\årighet, ehuruväl densamma beträffande 

 skogsträden ej synes \ara mer ingående diskuterad, men gifvetvis allt för väl 

 insetts af dem, som syssla meil mutationernas utväljande, är helt säkert större 

 i samma mån som föremålet för detta iir\al är af högre ålder. Under sitt 



Fot. I.Tf. 



l''ig. 2. Krostskadailc granar vid Renan ä Kenalandels kronopark i Ströms socken. 



langa lif kan gifvetvis ett äldre träd varit utsatt för en mängd yttre inflytelser, 

 Inilka kunnat påtvinga detsamma en eller annan egenskap, som lätteligen kan 

 tagas för ärftlig. Redan i ett träds ungdom kunna vissa af yttre inflytelser 

 betingade egenskaper förvärfvas. Dessa kunna förblifva karaktärsmärken för 

 trädet äfven sedan dessa yttre faktorer länge sedan upphört att verka, oi h 

 att då afgöra huruvida de äro ärftliga eller förvärfvade synes mig vanskligt 

 nog. (lenom planmässigt bedrifna kulturförsök kunna ärftliga egenskaper med 

 säkerhet urskiljas och användas i och för rasernas renodling, men dylika för- 

 sök äro tidsödande och kostsamma, hvarför man till en början föredragit att 

 välja ut mutationer bland redan uppvuxna träd. 



' Gunnar Andersson. Om barrträdsraser och deras renodling. Föredrag vid För- 

 eningens tor skogsvärd årsmöte den 24 april 190(1. Skogsv. föreningens tidskr. 1906. 

 11. 7—8. 



