igS PLAN FÖR UNDERSÖKNING OM VIRKESTILLGÅRG I SVERIÖES SKOGAR. 



faller väl ock af sig själft, att det är en bjudande nödvändighet att förskaffa 

 sig full visshet om huru detta kapital förvaltas, om man uttager den ränta 

 detsamma ger, eller om man lägger en del till kapitalet, med risk att denna 

 del går förlorad, eller om man kanske rent af är pä god väg att förtära själfva 



kapitalet.» 



Kommissionen har under sitt arbete tagit del af ett nyligen afgifvet 

 kommittébetänkande rörande »Utredning angående högre exportafgifter å cellu- 

 losaved och rundt virke i allmänhet». 



I detta betänkande framhålles jämväl svårigheten, för att icke säga omöj- 

 ligheten, att erhålla säkra utgångspunkter för bedömande af skogstillgångarna. 

 Bland annat säges i betänkandet: 



»Att bedöma, i hvilken mån skogarna i de särskilda länen förmå lämna 

 afkastning, motsvarande virkesbehofvet, är gifvetvis en ytterst vansklig sak. 

 Ej ens angående skogmarkens areal äro tillförlitliga uppgifter för handen, och 

 än mindre lärer det vara möjligt att afgöra, i hvilken mån de tid efter annan 

 gjorda beräkningarna rörande afkastningsförmågan äro att bygga på, dä dessa 

 beräkningar ej kunna anses grundade pä några tillförlitliga undersökningar. 

 Det är alltså med all reservation, som kommittén här nedan anför de sifter- 

 uppgifter, hvilka för närvarande pläga användas vid statistiska beräkningar 

 inom ifrågavarande område.» 



1896 års skogskommitté yttrar på ett ställe: 



»De svårigheter som vid beräkningar rörande skogarnas närvarande at- 

 kastning möta, äro i följd af brist på tillförlitligt statistiskt underlag så be- 

 tydande, att kommittén icke funnit någon utväg att öfvervinna dem. Till- 

 växten å de öfverafverkade skogarna kan nämligen icke ens närmelsevis säkert 



beräknas. » 



1906 års skogsundervisningskommitté yttrar i sitt betänkande pa ett 



■ att kunska|)en om storleken af våra skogstillgångar och möjligheterna 

 för deras utnyttjande på det för vår nationalhushållning bästa sättet, är syn- 

 nerligen bristfällig» 



och på ett annat ställe rörande planlösa afverkningar och skogsskof- 



lingar, att 



»dessas verkningar skönjas alltför ofta för att någon för vara skogars val 

 intresserad medborgare skulle vilja underskatta deras betydelse och frågan är 

 helt säkert för vår framtida skogspolitik af grundläggande vikt; det är därför 

 uppenbart, att detta förhållande mellan konsumtion och produktion måste 



snarast utredas. » 



I flera af Konungens Befallningshafvandes 5 -års-berättelser och skogs- 

 vårdsstyrelsernas berättelser framhålles vid olika tillfällen svårigheten att åstad- 

 komma tillförlitliga statistiska uppgifter rörande skogarna. 



Af det sagda framgår, huru vid alla utredningar, som företagits rörande 

 med våra skogsförhållanden sammanhängande frågor, den svårigheten ständigt 

 mött, att erhålla säkra utgångspunkter för nödvändiga beräkningar. 



Värdet af de verkställda utredningarna och de framlagda förslagen måste, 

 i samma mån som utgångspunkterna varit osäkra, blifva rmga. 



Dessa synpunkter framhållas ock i en till årets riksdag af landssekre- 

 terare Axel Schotte väckt motion om beviljande af anslag till undersökning 

 af landets skogstillgångar, däri bland annat yttras: 



