240 SKOGSFÖRSÖKSANSTALTENS VERKSAMHET. 



mänstyrelsen att utarbetas af jägmästare Maass. Härigenom torde frågan om 

 erfarenhetstabellers upprättande kunna något skjutas åt sidan. 



För tallen hafva ju erfarenhetstabellerna ett rätt stort intresse och prak- 

 tiskt värde, dä detta trädslag ofta förekommer i rena, likåldriga bestånd. 



Helt annorlunda förhåller sig saken med värt andra hufvudträd, granen. 

 En allmän sträfvan gör sig gällande att af detta trädslag skapa olikäldriga 

 bestånd. För dylika bestånd kan ej en erfarenhetstabell uppgöras, och det 

 blir därföre endast för de likäldriga granskogarna, som en dylik tabell kan 

 komma till stånd. Då emellertid planterade granbestånd ännu förekomma 

 å relativt taget mindre arealer i värt land, torde frågan om upprättande af 

 erfarenhetstabell för dessa kunna tillsvidare anstå. 



Af intresse vore däremot dylika tabeller för björken. Då detta 

 trädslag uppträder beståndsbildande, förekommer det i regel i likäldriga be- 

 stånd. En sammanställning af olika björkytor är därföre möjlig och torde 

 dessutom vara af intresse, då björkens starka tillväxt och värde härigenom 

 skulle kunna vinna större beaktande. Pä grund af sin snabba tillväxt och sin 

 kortare lifslängd är björken dessutom öfverhufvud taget ett tacksamt försöksträd. 



Hittills hafva tillväxtytorna af helt naturliga skäl utlagts endast i rena 

 bestånd, hvarigenom de i värt land kanske vanligaste förekommande be- 

 ständsformerna, barrblandskogarna, ej kommit att bli föremål för försöks- 

 anstaltens verksamhet. Därest man vill vinna erfarenhetstabeller, är det också 

 omöjligt att upptaga dylika bestånd till behandling, då en uppdelning af ytor 

 med olika blandningsgrader skulle fordra ett långt större material, än anstal- 

 tens anslag och arbetskrafter på mycket länge torde kunna medgifva. 



Sedan numera emellertid erfarenhetstabell för tallen bhfvit upprättad, torde, 

 som nämnts, den mest intresseväckande af dylika tabeller kommit till stånd. 

 Släpper man därföre tanken på upi^rättande af andra erfarenhetstabeller, torde 

 hufvudintresset af tillväxtytorna blifva blott och bart exempel pä, hvad vår 

 svenska skogsmark under olika förhållanden kan producera. I sådant syfte 

 bör växtsamliället blifva indelningsgrunden istället för endast trädslaget, och 

 härigenom kunna blandbeständen fullt komma till sin rätt. 



I sin berättelse öfver den botaniska afdelningens arbeten har doktor 

 Hesselman framhållit önskvärdheten af, att — i den mån den botaniska 

 afdelningen hinner beskrifva och närmare precisera de olika skogssamhäl- 

 lena skogsafdelningens arbeten inriktas på studiet af dessa samhällens 



tillväxtförhållanden och produktionsförmåga. I det jag sålunda tillfullo in- 

 stämmer med hans förslag om samarbete mellan de båda afdelningarna för 

 en inventerande undersökning af värt lands skogssamhällen, får jag föreslå, 

 att föreskrifterna rörande utläggande af tillväxtytor utvidgas därhän, att under- 

 sökningarna äfven må omfatta blandade bestånd samt att hufvudändamålet 

 med tillväxtytorna för den närmaste framtiden är att erhålla exempel pä de 

 olika skogssamhällenas produktionsförmåga. I den mån sä kan ske, bör sam- 

 tidigt skogsafdelningens sträfvan gä ut på att söka lämna en mera jämförbar 

 framställning öfver normala björkbestånd. 



