242 SKOGSFÖRSÖKSANSTALTENS VERKSAMHET. 



Emellertid hafva å ljunghedarna hittills utförts så stora skogsplanterin- 

 gar, att ett närmare studium af dessa och af naturens sträfvan att själf förse 

 dem med skog borde gifva ganska goda anvisningar för den praktiska skogs- 

 mannen. Ett sådant studium blefve gifvetvis bäst utfördt genom ett samarbete 

 mellan försöksanstaltens båda afdelningar. Det gäller nämligen att studera 

 frågan från alla synpunkter, de skogliga och skogsbotaniska såväl som de rent 

 markbiologiska. Vid denna undersökning komma de af skogsafdelningen ut- 

 förda kulturförsöken att revideras och resultaten af dem att likaledes fram- 

 läggas. 



Som en detalj af denna fråga kan anses de på Kungl. domänstyrelsens 

 order utförda försökssådderna å ljungmarker för utrönandet af bl. a. brän- 

 ningens inverkan. Dessa ytor hafva, som af berättelsen öfver anstaltens verk- 

 samhet framgår, reviderats under är 1908 och komma resultaten häraf att 

 inom kort publiceras. 



Jag får emellertid föreslå, att ljungmarksfrågan äfven under den kom- 

 mande treärsi^erioden må stå pä skogsförsöksanstaltens program, men utvidgas 

 därhän, att de båda afdelningarna hafva att tillsammans utarbeta en redogö- 

 relse öfver de sydsvenska ljunghedarna samt förebringa en utredning öfver de 

 för dem lämjiligaste trädslagen. 



5. Försökskulturer med tall och gran för att utröna förbandets 



inverkan på tillväxten. 



Meningen med dessa försöksplanteringar (se programmet ä sid. 222) har så- 

 lunda varit, att de i regel skulle utföras af resp. jägmästare, som få använda hvil- 

 ken kulturmetod som helst, blott samma metod användes inom samma serie. Här- 

 med har tydligen afsetts att fä till stånd ett stort antal ytor. Att sedermera sam- 

 arbeta dessa ytor, som behandlats så pass olika, till en mera allmän erfarenhet, 

 torde komma att möta stora svårigheter. Samma olägenheter uppstå som fram- 

 hållits vid tal om ett eventuellt samarbetande af resultat från skilda föryng- 

 ringsfalt i Norrland. Så många olika faktorer påverka resultaten, att man ej 

 alls kan våga antaga, att ett flertal ytor skola gifva några bättre resultat än 

 några fä systematiskt valda exempel. Emellertid hafva hittills endast blifvit 

 utsatta 4 serier, och har själfva planteringen endast utförts ä 1 serie. Det uppstår 

 således ingen olägenhet, därest någon jämkning eller förenkling af program- 

 met finge äga rum. 



I all synnerhet torde ett medtagande af olika kulturmetoder onödigtvis 

 försvära frågans lösning. I denna min uppfattning stödes jag äfven af den 

 diskussion, som fördes vid senaste 3-årsmötet. Jag får därföre föreslå, att pro- 

 grammet inskränkes att omfatta endast ett fåtal serier, exempelvis minst i — 2 i södra, 

 I — 2 i mellersta och 2 i norra Sverige, hvilka utföras med samma kulturmetod, 

 plantering i öppna gropar. I öfrigt torde en rätt god inblick i frågan kunna 

 erhållas genom att använda några färre, men mera extrema förband, t. ex. i, 

 1.5, 2, 2.5 och 3 m., där de två glesare förbanden skulle hafva särskildt intresse 

 för Norrland, hvarest det gäller att på allt sätt spara med frö, plantor och 

 arbetskraft. 



Vidare föresläs, att afdelningen, när tillfälle härtill kan yppa sig, verk- 

 ställer jämförande studier öfver förbandets inverkan pä redan utförda kulturer. 

 Pä en trakt hafva planteringar utförts t. ex. med ett växlande förband af 4 



