256 SKOGSFÖRSOKSANSTALTENS VERKSAMHET. 



en utprägladt blågrä färg. Blockhalten är medelmåttig. Angående moränens 

 sammansättning meddelas följande mekaniska analyser. 



Den första serien är utförd pä sä sätt, att profven före slamningen en- 

 dast kokats med vatten, den sista seriens prof ha behandlats med salpeter- 

 syra och natronlut enligt Atterbergs metod. Af analyserna framgår, att mo- 

 ränen är rik pä mo och beståndsdelar, som afslammas (lättlera och leror). 



Serien n:o i är tagen invid brimn I.x, serien n:o 2 mellan II.\ och IIIx. 



De inom försöksfältet vid Rokliden verkställda grundvattensob-servatio- 

 nerna inskränka sig till de öfre jordlagren, brunnarna gå ej djupare än något 

 öfver 3 m., vanligtvis äro de. grundare. Då vattnet emellertid kvarstår i 

 dessa brunnar äfven under vintern och vid torrtid, och då vattenståndet i de 

 olika brunnarna intager en nivå, som faller ungefär på samma sätt som 

 markytan, har jag för vattnet i moränen användt beteckningen grundvatten, 

 ehuru vi visserligen här ha att göra med ett mera ytligt sådant. Detta ute- 

 sluter naturligtvis icke, att det äfven finnes djupare liggande grundvattens- 

 nivåer. Det är emellertid det mera ytligt liggande grundvattnet, som influerar 

 på skogens vä.xt, det är också detta grundvatten, med hvilket skogsmannen 

 närmast har att göra, då det gäller dikning och vattenafledning. 



Belysande för grundvattnets fördelning i marken är en observationslinie 

 gående öfver hela observationsfältet i dess lutningsriktning. Den tar sin bör- 

 jan med brunnen A liggande 18 m. från fältets södra gräns och slutar med 

 brunnen XIX nedanför försöksfältet, 26 m. från dess norra gräns. I denna 

 observationslinie ligga brunnarna A, II, IIx, IIIx, III, hvarjämte de nära in- 

 till linien liggande brunnarna I, Ix, IV, XIV, XV, XVx, och XIX användts 

 för grundvattenskurvans uppritande. Brunnen XVI har medtagits såsom re- 

 presenterande en myrmark. I fig. 3 finnes en profil af denna observations- 

 linie med längdskala i: 800 (träden äro ritade ungefär i denna skala) och 

 höjd.skala i: 200 (brunnarnas storlek och sluttningen). 



Af de i fig. 3 meddelade grundvattenskurvorna framgå bl. a. följande 

 anmärkningsvärda företeelser. I myrar och försumpad skogsmark står vattnet stän- 

 digt mycket högt. Vattennivån befinner sig nära markytan eller i själfva 

 markytan. I myren kan det till och med hända, att vattnet stär öfver my- 

 rens yta. Detta är nämligen händelsen i brunnen XVI, såvida ej torka rådt 

 någon längre tid. Här står vattnet i järnröret oftast några cm. öfver mark- 

 ytan, stundom ända till 1 2 cm. Vattnet befinner sig sålunda här under ett kon- 

 stant tryck. Ifrån myrmarker och försumpad skogsmark sjunker grundvattens- 

 kurvan mycket hastigt, när man kommer in på torrare skogsmark. Detta 

 framgår tydligt af förhållandena på det stora partiet med torr skogsmark, 

 men särdeles klart framträder denna företeelse i profilen genom torrmarksön 

 i fältets nordöstra del. Ifrån myren sluttar torrmarkspartiet ganska skarpt, 

 men grundvattenskurvan sjunker ännu skarpare. I brunnen XIV nära intill myr- 

 kanten står grundvattnet 33 cm. från markytan, medan det i den 56 cm. 

 lägre stående brunnen XV befinner sig på 7 7 cms. afstånd från markytan. 

 Medan sålunda markytan på det cirka 22 m. stora afståndet mellan brun- 

 narna XIV och XV sjunker 56 cm., sjunker grundvattensnivän i m. 



Intressanta synpunkter för att bedöma förhällandet mellan vattnet i myrar 

 och vattnet i torr skogsmark får man vid närmare studium af det sätt, hvarpä 

 brunnarna stiga vid nederbörd. Som exempel vilja vi taga ett åskregn, som 

 föll den ^9/^ 08 mellan ^1^ 1 — 2 e. m. och uppgick till 10,9 mm. Under 



