268 



SKOGSFORSOKS ANSTALTENS VERKSAMHET. 



Norrlandsundersökningarna ha sålunda gifvit i hufvudsak samma resultat 

 som de i Västergötland. Vissa förgreningstyper, framförallt den, som i an- 

 teckningarna gått under namn af ■ kam- 

 grenstypen», visa sig representera växtligare 

 och skogligt värdefullare individ än de 

 ötriga. Denna förgreningstvp är oberoende 

 af de yttre förhållanden, under hvilka trädet 

 lefver, såsom belysning, mark etc. För- 

 greningstypen framträder dessutom tyd- 

 ligt redan hos tämligen unga individ. 

 Ciranar med kamgrensförgrening före- 

 komma äfven på sådan mark, där gra- 

 nen för öfrigt är af mindre god beskaf- 

 fenhet, och visa sig äfven där växtligare 

 än andra granar. Kunde man därför 

 låta granar med denna förgreningstyp 

 blifva förhärskande på marker med mindre 

 vacker gran, skulle detta betyda en afse- 

 värd höjning af hela skogens produktions- 

 förmåga. 



Fråga är nu, representera dylika granar 

 med kamgrensförgrening en särskild ras, 

 en ärftlig form? Pä frågans nuvarande 

 ståndpunkt kan man hvarken svara ja eller 

 nej. Men intressanta synpunkter för att 

 bedöma densamma stå att vinna från 

 botaniskt sedt intressanta, men skogligt 

 sedt mindervärda träd, så t. ex. de s. k. 

 ormgranarna. Flera iakttagelser, bl. a. 

 sådana som ingå i anstaltens meddelanden 

 för år 1908, vittna om, att ormgranstypen 

 är ärftlig, i hvilken grad känner man dock 

 ej. Och ormgranen är en ren förgrenings- 

 form. I och för sig själf betraktad kan ju 

 ormgranen förefalla att äga endast ett under- 

 ordnadt intresse för skogsmannen, men sedd 

 i samband med andra iakttagelser angående 

 granens variation ger ormgranen en del 

 vinkar, efter hvilka man kan göra ett med- 

 \etet urval bland granarna. Det förefaller 

 ju i viss mån sannolikt, att kamgrenstypen 

 skall visa sig ärftlig, då ormgrenstypen 

 gjort det. 



Liksom ormgranarna kunna äfven 

 andra, hufvudsakligen i botaniskt hän- 

 seende intressanta träd få ett betydande 



för den, som för praktiskt ändamål vill studera 

 kunna genom sina mera i ögonen fallande 



om, hur han så småningom skall kunna arbeta 



Statens skogsföräöksanstalts samlinear. 



Fot. N. SyI-VÉn. 



Norrbotten, 



IQ08. 



Fig. 10. >Kaiiigrensgran» 

 granlid vid Rokliden. 



värde för skogsmannen eller 

 skogsträdens variation. De 

 karaktärer ge honom vinkar 



