liOTANISKA AFDF.LNINGEN. 27 1 



Andra arbeten vid afdelningen och af dess tjänstemän. 



Dfn botaniska aldclningens arlietskratter ha användts äfven utanför anstal- 

 tens program för att utföra skogsbiologiska undersökningar. Sålunda deltog 

 dåvarande botanisten, d:r Gunnar Andersson, sommaren 1904 i den för- 

 beredande utstakningen af skyddsskogsgränsen i Jämtlands län. Sommaren 

 i()07 förordnades undertecknad att undersöka (lottland med hänsyn till fram- 

 ställda lagförslag och behofvet af skyddsskogar, frågor, som kräfde en in- 

 gående skogsbiologisk undersökning. 1 icke ringa grad ha dessa arbeten in- 

 verkat på afdelningens verksamhet, men dä dess expensmedel under dessa år 

 voro otillräckliga, hade tjänstemännen i alla händelser icke kunnat använda 

 licla somrarna för resor i anstaltens tjänst. 



Utgifna skrifter. 



I Meililclanileii från Statens Skogsförsöksanstalt ha afdelningens tjänstemän publicerat 

 fiiljamle skrifter; 

 Uenkik IIf.sselman: Om tallens höjdtillväxt och skottbildning somrarna 1900 — 1903. 



Om tallens diametertillväxt uniler de sista tio åren. 



Gunnar Ani:)Ersson: Om björkens ijocklekstillväxt i Jämtlands fjälltrakter. 



Om talltorkan i öfrc Sverige våren 1 903. 



Hknrik Hesselman och TtUNNar ScHorrE: Granen vid sin sydväslgräns i Sverige. 

 Henrik IIkssei.man: Material för studiet af skogsträdens raser. I — 3. 



Studier öfver skogsväxt ä mossar. I. Om tr.ädplantor å utdikade flarkar. 



fluNNAR Andersson och Henrik Hesselman: Vegetation och flora i Hamra kronopark. 



Ett bidrag till kännedomen om den svenska urskogen och dess omvandling. 

 Henrik Hesselman: Om tlygsandsfälten på Fårön och skyddsskogslagen af den 24 juli 1903. 

 Nils Svi.vén: Om könsfördelningen hos tallen. 



Henrik Hesselman: Vegetationen och skogsväxten på Gotlands hällmarker. 

 Nils Svi.vÉn: Material för studiet af skogsträdens raser. 4 — 8. 

 Henrik Hesselman: Material för studiet af skogsträdens raser. 9. 



Dessutom ha afilelningens tjänstemän publicerat följande skrifter, mer eller mindre be- 

 rörande skogsbiologiska spörsmål : 

 Gunnar Andersson: Hasseln i Sverige, fordom och nu. S. G. L". .Ser. Ca: N:o 3. 1902. 



Klimatet i Sverige efter istiden. Nordisk tidskrift 1903. 



— — Några drag ur de svenska skogarnas historia. Skogsv. tidskr. 1903. 



Skogsskötling och skogsodling i Cevenncrna. Skogsv. tidskr. 1903. Pä franska i An- 



nales des eaux et foréts. Kd 43 1904. 



Das nacheiszcitliche Klima von Schweden und scine Beziehungen zur Florenentwickelung. 



Vortrag gehaltcn in der Botanischen Gesellchaft am 4. Mai 1903. Ber. d. Schweiz, 

 botan. Gesellschaft. Helt. XIH. Bern 1903. 



Skogar och kronoparker i Förenta staterna. Skogsv. tidskr. 1904. 



Österrike — Ungerns skogstillgångar och trävaruexport. Skogsv. tidskr. 1904. 



Om skydd för intressantare skogstyper, skogsväxter och skogsdjur. Sk. tidskr. 1904. 



■ Om svamparnas betydelse för våra barrträds kväfveujjptagande. Skogsv. tidskr. 1904. 



Robert Tolf. Nekrolog. Skogsv. tidskr. 1904. 



■ En månad i Hamra kronopark. Turistföreningens årsskrift 1904. 



Klimatet i Sverige för tio tusen är sedan. Fören. Verdandis populärvet. tidningsart. 



Uppsala 1904. 



Sveriges växtvärld och dess historia. Text till bildserien n:o 43. Folkbildningsfbr- 



bundet. Förcläsningsbyrån. Stockholm 1 904. 



Förslaget till skyddsskogar i Jämtlands län. Skogsv. tidskr. 1905. 



I Sverige under senaste tid företagna åtgärder till naturens skydd. Vmer 1905. 



Om barrtr.ädsraser och deras renodling. Skogsv. tidskr. 1906. 



Die Entwickeluugsgeschichte der skandinavischen Flora. Congrés internat. botanique, 



Wien 1905, 1906. 



