- / ^ SKOGSFORSOKSANSTALTENS VERKSAMHET. 



Henrik Hesselman: Zur Kenntnis des Pflanzenlebens schwedischer Laubwiesen. Beih. 

 Bot. Centralbl. Jahrg. 1904. Bd. XVII. Jena 1904. 



Svenska löfängar. Skogsv. ddskr. 1905. 



K. O. E. Stenströms studier öfve/ expositionens inflytande på vegetationen. Arkiv f. 



botanik 4. N:o 4. Uppsala 1905. 



Ett exemplar af flikbladig gråal — Alnics incana (L.) Willd. v. laciniata Callier — i 



Dalarne. Skogsv. tidskr. 1905. 



Om svenska skogar och skogssamhällen. Skogsvårdsf. folkskrifter X;o 5. 1906. 



Axel Nikolaus Lundström. Nekrolog. Skogsv. tidskrift. 1906. 



Några allmänna betingelser för skogsväxten i landet. Skogsv. tidskr. 1 906. 



Skogsvårdsföreningens sommarresa 1906. Skogsv. tidskr. 1906. 



Om tvenne nybildade tjärnar i Älfdalens kronopark. Geol. För. Förh. 1907. 



Albert Nilsson. Nekrolog. Skogsv. tidskr. 1907. 



Skogsutställningen i Nurnberg sommaren och hösten 1906. Skogsv. tidskr. 1907. 



Carl von Linné -''/. 1707 — '-^j^ 1907. Skogsv. tidskr. 1907. 



Nils SylvÉN; Trenne skogsträd med grenar, som antagit stamform. Skogsv. tidskr. 



Förslag till afdelningens arbeten under kommande treårsperiod. 



Pä grund af hvad jag ofvan anfört, får jag före.slå, att afdelningens ar- 

 beten under kommande treårsperiod må omfatta 



i) Undersökningar af skogssuni/iäl/cnas biologi från skog/ig svnpnnkt. 



Dessa koncentreras på tallhedar och försumpade granskogar samt i den 

 mån tiden medgifver på mossar och oväxtliga granskogar. Studierna ställas i 

 närmaste samband med markbiologiska spörsmål. 



Undersökningarna bedrifvas genom försök och studier pä väl utvalda, 

 typiska profytor. Om möjligt förläggas sädana af olika natur till samma trakt, 

 så att resekostnaderna för afdelningens arbeten må blifva de minsta möjliga. 



I förening med skogsafdelningen undersökas ljunghedar i sydvästra Sverige. 



2) Studier i rasfrågan fortsättas dels efter samma plan som hittills, dels 

 genom experimentella studier. I vissa delar samarbetas med skogsafdelningen. 



3) Genom samarbete med Hydrografiska byrån påbörjas en undersökning, 

 afsedd att utröna mvrutdikningars imwrkan på skogens 7'alttn/ins/iållning, tjälhild- 

 ningen i marken ocli afrinningen. 



4) skogssamhällena rekognosccras för en öfversiktlig framställning, öftiga redan 

 påbörjade undersökningar fortsättas, och stnärre arbeten upptagas i den mån, de ej 

 hindra viktigare arbetens fortgång. 



Liksom för skogsafdelningen gör sig äfven för den botaniska afdelningen 

 bristen på en egen institutionsbyggnad i hög grad kännbar. Flera af de här 

 föreslagna frågorna kunna endast långsamt bearbetas, vissa sidor af dem icke 

 alls upptagas till behandling. Och samtidigt växer allt snabbare och snabbare 

 skogsvårdens kraf på att fä viktiga frågor lösta. För en lycklig utveckling 

 af den botaniska afdelningens verksamhet är därför byggnadsfrågans snara 

 lösning af den allra största betydelse. 



Stockholm den 2 april 1909. 



Henrik Hesselman. 



