SKOGSARRETARNAS ST U.I.NING OCH I.EFNADSFÖRHÄLI.ANDKN I NORRLAND. 33 I 



arbetsgifvaicn ännu i Norrland icke kommit till full visshet om arbets- 

 sätt och arbetsvillkor. Ju mer vana man får och ju jämnare tillgången 

 på ifrågavarande arbeten blir, desto bättre blir tillgången på lämplig 

 arbetspersonal. Emellertid fordras det en annan läggning för .skogs- 

 värdsarbetarna, än man är van att finna hos arbetarna i timmerskogen. 

 Det kräfves stor pålitlighet, så att arbetaren uträttar lika mycket på egen 

 hand som om han stode under ständig tillsyn. Betingsarbeten kunna 

 nämligen mera sällan förekomma. 



Jag tror /'or min del, att den enskilde skogsägaren icke ställer sig 

 a/visande för uppbyggande af bostäder för lämpliga och pålitliga arbe- 

 tare, där de med sina familjer kunna få ett godt hem. Tvärtom, vore 

 frågan löst genom bildande af lägenheter med äbyggnadcr och ett mindre 

 inägoområde, ej större än att det ger potatisland och föda för 2 ä 3 

 kor, ett vidlyftigare jordbruk får icke förekomma, på det arbetaren ej 

 må dragas frän sin egentliga sysselsättning vid skogsbruket, så vore det 

 ingen fara. Det är dock många arbetare, som draga sig för att bilda 

 hem långt upp i skogslandet; de vilja gärna hålla sig till bygden, syn- 

 nerligast vilja hustrurna gärna hafva säll.skap. Gifter sig nu en skogs- 

 arbetare med en flicka frän skogsbygden, som är van vid ödemarkslif- 

 vet, så får han nog henne med sig till ett hem i skogsbygden, men tager 

 han sin hustru från bygden eller sågverksdistrikten, väljer hon nog gärna 

 sitt hem i bygden. Detta hindrar dock icke, att en arbetare, som trifs 

 med skogsarbete, kan söka sig upp till dylikt arbete år in och år ut. 

 (Jag har äfven gjort en skiss öfver de byggnader, som erfordras för ett 

 skogsarbetarehem (se fig. 6) för att visa desammas storlek och omfång; det 

 är af vikt, att man från början ordnar det ekonomiskt och icke drager till 

 med några öfverflödsbyggnader. Boningshuset omfattar 2 eldstadsrum 

 med ett sommarrum på vinden, och uthusbyggnaden upptager ladugård 

 för högst 3 kor och öfriga bekvämligheter i proportion till lägenheten.) 



För upplåtande af egna hem tror jag däremot, att den etiskilde skogs- 

 ägaren icke har något synnerligt intresse. Man har sedan gammalt varit 

 rädd för att slä|)pa in främmande folk pä skogarna; folk, som man ej 

 har något att säga öfver i ordningsväg. Härtill kommer nu, att ett dy- 

 likt hem måste förses med ett fullt betryggande skogsanslag för att vara 

 själfständigt. Så kringskuren industrien nu är angående nya skogsför- 

 värf, är det naturligt, att man är obenägen minska den skogsareal, som 

 man för sin industri så väl behöfver. Nu kommer härtill, särskildt ur 

 denna frågas synpunkt, att den, som upplåter egna hem på sina skogar, 

 icke har någon garanti att få arbetshjälp af innehaf\aren. Han är na- 

 turligtvis en fullkomligt fri arbetare, tager det arbete, som han bäst trifs 

 med och där han får bästa betalningen. \'isar sig egnahemsidéen verk- 



