SKOGSAKIIFIAKNAS S T.X I.I.NINI i IH H I.F.FNADSFi lUH AM.ANDF.N I NORRLAND. 34I 



sin luitxiulsakligu inkomst af arbete i industriens tjänst, ocli genom att låta 

 atVerkningarna börja på hösten, genom flottningar, torrläggningar af sank- 

 marker, hyggesrensningar, kulturer etc. kan arbete beredas dem året rundt. 

 Vid sidan häraf skulle de hafva så mycket jord, att deras eget behof af 

 mjölk ocli potatis samt i någon miin äfven af spannmål blir fylldt. 



Jägmäsiair Willi. Ekman: Med anledning af häradshöfding Kronlunds 

 anförande skall jag be att få lämna ett meddelande. Han nämnde, att 

 kronan borde lämna föreskrifter beträffande kojbyggnadernas up])förande. 

 Åtminstone vid de drifningar, jag haft om hand i Dalarna, där inköp af af- 

 verkning gjorts i kronans skogar, halva sådana föreskrifter lämnats i auktions- 

 |irotokollen angående tak och annat, och husen hafva sedermera afsynats. 



Jäi;iii(ls!(ire A. Holmgren: Jag tänker icke ingå pä spörsmålet om de 

 hygieniska förhållanden, som råda i skogskojorna i Norrland. Därtill saknar 

 jag nödig kompetens. Jag vill endast u])])läsa ett yttrande af en läkare, som 

 under 4 — 5 år i norra Jämtlands skogsbygder skaffat sig en ingående känne- 

 dom om dessa förhållanden. Det är den af inledaren omnämnde d:r Hassler. 

 Han skrifver därom i Svenska Läkaretidningen, n:r 9 för innevarande år, och 

 har i 7 jnmktcr uppställt de viktigaste grunderna för, huru en skogskoja skall 

 se ut. 



Punk/ I. Väggar, golf och dörr göras sä dragfria, som omständighe- 

 terna medgif\a, och taket desslikes vattentätt. 



Kn sädan fordran kunde man finna så naturlig, att hon ej särskildt be- 

 höfde framställas; men förhållandet är i regel, åtminstone här, att brädgolf 

 alldeles saknas, och att väggarna ej ens tillåta talet om dragfrihet, slarfvigt 

 hopfogade af ofullständigt skrädda stockar, som de äro, och diktade med ofta 

 frusen mossa. Insättandet af brädgolf måste påyrkas, då därigenom åtmin- 

 stone någon möjlighet gifves att hålla kojan snygg. Taktäckningen lämnar 

 ofta åtskilligt öfrigt att önska; att smältvatten eller regn ej får taga vägen 

 genom taket utan genom t. ex. ett väl hopfogadt lag af näfver eller helst 

 papp afledes frän detsamma är härvidlag en ej orimlig fordran på förbätt- 

 ring. Angående byggnadsmaterialet synes doktor Warodells förslag åtminstone 

 för vissa trakter vara lämpligast. 



Punkt 2. Eldpallen bör bibehållas för upplysning och torkning af kläder, 

 men skorstenen tätt infogas i taket och göras tillräckligt hög för att före- 

 komma inrökning, hvarjämte rökgängen förses med spjäll. 



Mot eldpallens bibehållande hafva röster höjts och i dess ställe öppna 

 spisar förordats, men en central eldhärd har för bostäder af sä stort ytinne- 

 håll, som de här ifrågavarande ofta hafva, en gifven fördel dels för det ökade 

 utrymmet omkring densamma och den jämnare värmefördelningen samt dels 

 ur kostnadssynpunkt. Eldpallen kan göras enkel nog af flata stenhällar, och 

 någon egentlig murning är kna|)pt behöflig. Men den s. k. skorstenen tarfvar 

 en grundlig revision; ofta består den i mitt distrikt af en i)ro\iantläda, hvars 

 botten utslagits, och som sedan utan ett försök till diktning placerats öfver 

 rökgängen. Att resultatet af en sädan tillställning skall bli under all kritik, 

 är själfklart. 



