35 2 GUSTAV CASSEL. 



naturligtvis den, att taxeringsvärdet på fastigheten är satt så högt, att 

 man på denna väg verkligen träffar den genomsnittliga inkomsten af 

 skogen eller den genomsnittliga årliga tillväxten af skogen. 



Den andra metoden består, som jag nämnde, däri, att man väntar 

 och icke bryr sig om att uttaga någon skatt förr än inkomsten verkli- 

 gen erhälles. Detta är en mycket enkel metod, teoretiskt sedt. Då 

 tager man ut den realiserbara vinsten på en gång. Alla de olika för- 

 slag, som under de senaste 30 åren sett dagen i fråga om skogsbeskatt- 

 ningen, kunna hänföras till den första eller den andra af dessa metoder, 

 och det gäller då helt enkelt att träffa sitt val mellan dessa båda meto- 

 der. Därigenom är problemet klargjordt och ligger då enklare för oss. 



Om vi se på den första metoden, som skulle kunna tänkas realise- 

 rad genom den nuvarande fastighetsbevillningen, så kan man säga, att 

 denna metod kan förbättras därigenom, att särskildt taxeringsvärde äsät- 

 tes för skogen och särskildt för inägojorden. Därigenom skulle det blifva 

 garantier för, att skogen verkligen blefve taxerad till sitt fulla värde. 

 Men jag har redan sagt, att åtminstone i det fall, då skogen är upp- 

 låten till afverkning åt annan, går detta icke för sig därför, att det är 

 denna andra person, som får inkomsten af skogen. Då har man sagt, 

 att man skulle kunna råda bot på detta därigenom, att man skulle på- 

 föra innehafvaren af en längre tids afverkningsrätt fastighetsbevillning 

 för den del af skogen, å hvilken han har afverkningsrätt, och äsätta 

 särskildt taxeringsvärde på sådana skogsdelar, som voro upplåtna till 

 afverkningsrätt på längre tid. På det sättet skulle man kunna tänka 

 sig, att den nuvarande fastighetsbevillningen skulle kunna fullkomnas, 

 och man skulle på detta sätt erhålla en metod, som ur skatteteknisk syn- 

 punkt vore tillfredsställande och som verkligen gaf oss en full skatt af 

 skogsafverkningen. 



När jag först kom att sysselsätta mig med skogsskatteproblemet, 

 låg det i sakens natur, att jag först tog upp denna synpunkt. Det är 

 den synpunkten, som ligger närmast till hands. Jag utarbetade också 

 grundvalen till en sådan skogsbeskattningsmetod, men efter att hafva 

 utförligt resonerat med personer, som förstodo saken ur skogsvårdssyn- 

 punkt, kom jag snart till insikt om, att denna metod icke är möjlig. 

 Den lider af det fundamentala fel, som ligger däri, att den söker be- 

 skatta en fingerad inkomst. Detta är metodens grundfel, och detta fel 

 kan icke på något sätt bortelimineras. Följden af detta sätt att beskatta 

 är antingen den, att taxeringsvärdet nedsättes och icke blir så högt, 

 som det borde vara för att metoden skulle bli effektiv, eller också den, 

 att man får ett verkligt taxeringsvärde, sådant det skulle vara ur skatte- 

 synpunkt, men då i stället får en för hög belastning af skatteförmågan. 



