skogsbeskattnincjsfrAgan. 373 



Jag vill fästa uppmärksamheten pä, att man skall betala skogsaccis, efter 

 värdet pä rot uf Tiikcf, och det är således icke det pris, man får vid virkes- 

 försäljningen, som man skall betala ^■iss ])rocent pä. Det är alltså virkets 

 värde i)ä rot, som skall taxeras. 



Hvad själfva ii|)])ta\cringen heträflar, den fråga som herr Stjernspetz 

 drog fram, sä är det i propositionen angifvet, hur man tänkt sig att den 

 saken skall klareras ; och man kan i korthet säga, att själfva taxeringsför- 

 farandet är hufvudsakligen grundadt på en .själfdcklaration från afverkaren, 

 resp. ägaren. Hvilka taxeringsmyndigheterna än blifva, sä förmodar jag, att 

 i fråga om taxeringen den själfdcklaration, som skall aflämnas, kommer att 

 hafva afgörande betydelse. 



Läusjäiimäsiare Carhoiiiiier : .\f en rejiresentant för södra Sverige har 

 framhållits, att om skogsaccisen komme till stånd för norra delarna af landet, 

 det äfven vore önskvärdt, att den tillämpades för de södra delarna. Jag kan 

 icke riktigt vara med om den åsikt, som här sålunda förfäktats. Med den 

 lilla kännedom jag har om förhållandena just i södra Sverige, tror jag, att 

 om en skogsaccis där komme till stånd, den skulle verka just motsatsen till, 

 hvad som förmodats af den talare från södra Sverige, hvilken nyss yttrat sig, 

 och att till de gårdar, som där redan ligga öde, skulle komma ytterligare en 

 hel mängd, hvilka just på den grund blefve öde. Förhållandet är åtminstone 

 i Jönköpings län, att år 1908 vid fastighetstaxeringen därstädes värdena 

 ökades högst betydligt, och att det finns exempel på, att fastighetsvärdena 

 där tiodubblades vid det tillfället. Jag kan anföra såsom exempel, att ett 

 hemman, som vid föregående taxering åsatts ett värde af 8,000 kronor, vid 

 den senaste fastighetstaxeringen åsattes 50,000 kronors taxeringsvärde. Det 

 gjordes närmare undersökningar pä detta hemman för att utröna, hvad det 

 kunde gifva i inkomst, och därvid kom man till det resultat, att med ratio- 

 nell skötsel skulle det kunna gif\a — 700 kronor i bruttoinkomst! Dä 

 kunna herrarna själfva bedöma hur detta hemman var taxeradt. 



Jag instämmer för öfrigt till fullo med den ärade inledaren i hans åsikt 

 om skogsbeskattningen, och för min del tror jag, att om det skall blifva 

 någon lösning, som kan ur skogsvårdssynpunkt hafva värde för södra Sverige, 

 måste den lösningen gå i den riktning, som blifvit antydd af inledaren. 



Ryiåchefen Örlenblad : Här har ifrågasatts, att mötet skulle göra ett ut- 

 talande i den riktning, att en lag om skogsaccis borde komma att tillämpas 

 i Norrland och Dalarna. Nu förhåller det sig emellertid så, att en stor del 

 af oss här närvarande icke äro skogsägare, och jag hemställer då, om det är 

 så lämpligt, att vi uttala oss i en fråga, där det icke gäller eget skinn, om 

 jag får begagna detta uttryck, i )enna fråga har dock en mycket stor be- 

 tydelse för dem, som äro skogsägare. Skall man här göra ett uttalande, 

 anser jag, att man snarare borde gå med pa herr Fahléns förslag, nämligen 

 att uttala sig om systemet, exempelvis att mötet finner det af professor Cassel 

 nyss här närmare utvecklade systemet för skogsbeskattning godt, hvaremot 

 man icke bör göra något bestämdt uttalande om det föreliggande förslaget 

 angående lagstiftning om skogsbeskattning. 



.-\ntingen böra vi således, synes det mig, göra ett sådant sympatiuttalande 

 till förmån för skogsbeskattningen i allmänhet eller ännu hellre endast besluta 

 att låta diskussionen utgöra svar på frågan. 



