skogsbeskattningsfrAgan. 395 



Jag är i tillfälle att pä stående fot tillfredsställa denna önskan och ber 

 fä hänvisa till förhållanden, under hvilka 5 "„ räntabilitet ujjpnäs, och jag 

 gör detta desto hellre, som jag härvidlag äfven kan åberopa en skogsman, 

 som föredraganden kanske gillar, men som jag i diskussionerna här eljest just 

 icke brukar draga jämnt med, nämligen öfverjägmästare Wallmo. Afven ber 

 jag att, till den kraft och verkan det hafva kan, fä hänvisa, dels till norska 

 almanackan af Heje för åren 1893 --i<)09, d;ir en af mig uträknad räntabilitets- 

 tabell finnes intagen, och dels till Vermländska bergsmannaföreningens annaler 

 för 1902, där jag utfört en 5 % räntabilitetsberäkning för timmerblädning. 



Beträffande nu hr Wallmo har han i ett inledningsföredrag här 1907 

 förordat en omloppstid för tall af 140 — 150 år och för gran af 100 — 120 

 år, hvilket hushållssätt renderar enligt af mig verkställd procentuträkning på 

 hr Wallnios siffror cirka 0,5 — i % i ränta. Med stöd af samma siffer- 

 material ber jag emellertid fä visa, huru länge, d. v. s. till hvilken omlopps- 

 tid, 5 % värdetillväxt kan upprätthållas. Jag bifogar genom välvilligt tillmö- 

 tesgående från vår tidskrifts redaktion tabellerna IV — XII i hr Wallmos 

 ofvannämnda föredrag, i hvilka jag ingenting ändrat utan endast tillfogat de 

 två nedersta sit^erraderna under hvarje tabell: värdetillökning i % och medel- 

 värdetillökning i % . Hr Wallmos tabeller bevisa ingenting af det, han ville 

 bevisa 1907, eller att en så lång omloppstid som 100 — 150 år vore berätti- 

 gad ur räntabilitetssynpunkt, för såvida man ej nöjer sig med 0,0 — i % i 

 ränta, utan de bevisa i stället, att t. ex. 5 % värdetillväxt kan upprätthållas, 

 såsom vi kunna se, efter olika förutsättningar med en omlojjpstid af 50 — 100 

 år. Enligt tabell III upprätthålles 5 % värdetillvä.xt till omkring log 

 års omlo])pstid, enligt tabell IV till omkring 70 år, enligt tabell V till om- 

 kring 50 år, enligt tabell VI till omkring 60 är, enligt tabell VII till om- 

 kring 80 år, enligt tabell VIII till omkring 60 är, enligt tabell IX till om- 

 kring 85 år, enligt tabell X till omkring 75 år, enligt tabell XI till omkring 

 70 år och enligt tabell XII till omkring 60 år. Herr Wallmos tabeller äro, 

 efter hvad han upplyser, upprättade för typiska medellräd, tagna ur doktor 

 I.ovéns prisbelönta arbete »tallens och granens tillväxt i Värmland», och 

 anser hr Wallmo dessa medelträd gälla såsom mått »icke endast för trakter 

 i Värmland utan för visso äfven för rätt afsevärda delar af vårt land i öfrigt». 

 Den ärade föredragshållaren torde nu kanske vilja medgifva, att en 5 % värde- 

 tillväxt i välskötta skogar på Värmländsk eller likartad skogsjord under läm|)- 

 1ig omloppstid är ui)pnåelig. 



Vi skola nu se efter, huru i stort virkeskapitalct här i landet förräntas 

 eller kan förräntas under olika förutsättningar; vi komma härvidlag att röra 

 oss med stora sitiVor. Jag återkommer då än en gäng till herr Wallmo. 

 Han har i ett inledningsföredrag i denna förening är 1905 sökt att precisera 

 vårt virkesförråd, och jag vill minnas, att han kom till det resultat, att detta 

 förråd utgjorde litet öfver en milliard kubikmeter. För lätthandterlighetens 

 skull vill jag emellertid afrunda siffran nedåt till en milliard kubikmeter. 

 Om vi värdesätta virket till 4 kr. pr kubikmeter fast mått pä rot, skulle alltså 

 vårt virkesförräd vara värdt i rundt tal 4 milliarder kronor. Det är en svind- 

 lande stor summa. Huru förränta vi den? Detta är en stor och viktig fråga, 

 men tyvärr är det icke lätt därpå lämna ett tillfredsställande svar, dä vi helt 

 och hållet sakna skogsstatistik. Om vi emellertid antaga, att vi skulle kunna 

 anskaffa en någorlunda brukbar siffra pä ärsafverkningens storlek, värdesätta 



